Bosna a Hercegovina

  1. Politicko-ekonomické kritériá
		
1.1. 	koherencia so zahraničnou
politikou SR

	Bosna a Hercegovina je mladý štát, ktorý sa ešte len začína začleňovať do rôznych svetových a regionálnych organizácií a zoskupení. Vstup do nich navyše komplikuje veľká politická nejednotnosť krajiny skladajúcej sa z Republiky srbskej a chorvátsko-moslimskej Federácie Bosny a Hercegoviny. Styčné body ZP SR a BaH možno hľadať najmä v tom, že oba štáty sú členmi OSN, RE (BaH bola prijatá za člena v roku 2002), Stredoeurópskej iniciatívy a PS pre JVE. 
	
1.2. možnosti využitia komparatívnych výhod  a potenciálu slovenskej ODA

	Z komparatívnych výhod  slovenskej ODA by v prípade BAH bola najvyužiteľnejšia oblasť infraštruktúry:  obnova ciest (veľká časť ich bola zničená vojnovým konfliktom), odmínovacie práce (v krajine sú milióny nášľapných mín) a budovanie energetickej infraštuktúry (BaH má veľký potenciál na výrobu elektrickej energie z vodných zdrojov). Uvažovať by sa dalo aj o geologickom prieskume zameranom na využitie nerastného bohatstva krajiny.
	
1.3. ekonomická spolupráca a vzájomný obchodný obrat

	Vzájomný obchodný obrat dosahuje ročne len okolo 20 miliónov USD s aktívnym saldom raz v prospech SR, raz v prospech BaH. Jedinou významnejšou investíciou SR do ekonomiky BaH je kapitálový vstup Harmaneckých papierní, (resp. SCP Ružomberok) do papierenského kombinátu v Banej Luke.
	
2. Logistické a praktické kritériá
		
2.1 prítomnosť ZÚ a možnosti podpory slovenských rozvojových projektov

	Pre BaH je priakreditovaný ZÚ Záhreb (vv. J. Petrík odovzdal v BaH poverovacie listiny  18. 5. 1999). O zriadení samostatného ZÚ SR v Sarajeve sa oficiálne uvažuje v roku 2004. Dá sa však predpokladať, že realizácia tohto zámeru sa oneskorí. V priebehu prvého polroka 2003 by mal byť v bosnianskom Medžugorí otvorený HK. Jeho hlavným cieľom bude pomoc slovenským kresťanským pútnikom, ktorí toto mesto navštevujú v počte až niekoľko desiatok tisíc ročne. Prípadné rozvojové projekty SR v BaH by bolo preto v tejto chvíli  potrebné logisticky zabezpečovať zo Záhrebu.
	
2.2 doterajšie skúsenosti a prítomnosť MVO, expertov a súkromných firiem v krajine
	nie sú k dispozícii	
2.3 historická previazanosť so SR a tradície doterajšej spolupráce

	Diplomatické styky SR s BaH boli nadviazané až 28.12.1995 a v doterajšej histórii vzájomných vzťahov sa uskutočnilo jediné bilaterálne stretnutie na najvyššej úrovni - návšteva ministra ZV BaH Jadranka Prliča v SR (na prelome mája a júna r. 2000).
 	
2.4 prítomnosť slovenskej komunity

	V BaH nemožno hovoriť o slovenskej komunite. Žije tu len niekoľko slovenských občianok vydatých za občanov BaH.