Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. polroku 2005 a aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2005  (1)

V 1. polroku sa podľa spresneného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt (2) v hodnote 690,2 mld. Sk. V porovnaní s 1. polrokom 2004 reálne vzrástol o 5,1 % (v bežných cenách o 8 %). Tempo vývoja bolo o 0,3 p. b. pomalšie ako v rovnakom období minulého roka.

Z objemu hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 615,6 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 5,6 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku klesol o 0,2 p. b. na 61,5 %. 

Z produkčného pohľadu vyššiu tvorbu hrubého domáceho produktu ovplyvnil najmä rast pridanej hodnoty v stavebníctve o 12,3 %, pôdohospodárstve o 10,8 %, obchode a doprave, poštách a telekomunikáciách zhodne o 8,9 %, priemysle o 7,1 %, ostatných spoločenských službách o 4,9 %, nehnuteľnostiach a prenájme o 4,3 % a vo verejnej správe a obrane o 4,2 %. Úroveň 1. polroka 2004 sa nedosiahla v školstve o 11,5 %, zdravotníctve a sociálnej pomoci o 9 %, hoteloch a reštauráciách o 2,2 % a vo finančnom sprostredkovaní o 0,9 % . Tvorbu hrubého domáceho produktu ovplyvnil aj vyšší výber daní na produkty o 1 % (znížený o subvencie na produkty).

V odvetví priemyslu vzrástla pridaná hodnota v priemyselnej výrobe o 8,1 %, v ťažbe nerastných surovín o 5,5 % a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody o 1,4 %. Jej vývoj v priemyselnej výrobe podporil hlavne rast pridanej hodnoty vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 32,4 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 9 %), vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 7,1 %). Klesla v produkcii výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 0,5 %). 

Vývoj z hľadiska spotreby ovplyvnilo medziročné spomalenie rastu zahraničného dopytu na 6 % (o 10,1 p. b.) a zrýchlenie rastu domáceho dopytu na 7 % (o 2,6 p. b.). K vyššej dynamike domáceho dopytu prispeli všetky jeho hlavné zložky, relatívne najviac vzrástla tvorba hrubého kapitálu o 13,5 % (tvorba hrubého fixného kapitálu o 8,6 %). Vplyvom zvýšenia reálnej mzdy sa zrýchlil rast konečnej spotreby domácností na 5,6 %. Konečná spotreba verejnej správy medziročne vzrástla o 1,2 %. Vyššia bola aj spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam o 4,1 % (tvorila 0,9 % HDP).

Celková tvorba hrubého kapitálu dosiahla 199,8 mld. Sk, v tom objem hrubého fixného kapitálu 172,4 mld. Sk a zmena stavu zásob 27,4 mld. Sk. 

Medziročný rast tvorby hrubého fixného kapitálu sa zrýchlil na 8,6 % (v bežných cenách na 11,9 %). Tempo vývoja ovplyvnili hlavne vyššie nové fixné aktíva o 8,6 % (169,4 mld. Sk). Objem nadobudnutého použitého dlhodobého majetku klesol o 7,4 % (25,3 mld. Sk). 

Do strojov sa investovalo 105,1 mld. Sk (z toho do kovových výrobkov a strojov 80,5 mld. Sk) a do stavieb 56,1 mld. Sk (z toho do budov na bývanie 10,3 mld. Sk). Na získanie ostatných produktov dlhodobej spotreby sa vynaložilo 10,3 mld. Sk a produktov pôdohospodárstva 0,9 mld. Sk. Medziročný rast tvorby hrubého fixného kapitálu bol dôsledkom vyššej investičnej aktivity v oblasti stavieb o 11 % (v tom budov na bývanie o 12,7 % a ostatných stavieb o 10,7 %) a v oblasti strojov o 7,5 % (v tom kovových výrobkov a strojov o 8,3 %, dopravných zariadení o 5,2 %). Objem ostatných investičných výrobkov tvoriacich fixné aktíva vzrástol o 10,8 %. 

V zmene stavu zásob sa premietlo zvýšenie zásob nedokončenej výroby (o 38,8 %), materiálu (o 5,3 %), tovaru (o 1,7 %) a  stavu zvierat (o 1 %). (3) 

Konečná spotreba domácností oproti 1. polroku 2004 vzrástla v bežných cenách o 8,7 % na 388 mld. Sk. Priaznivo sa vyvíjali hlavne odmeny zamestnancov, ktoré vzrástli o 8,1 % (pri raste hrubých miezd a platov o 10,1 %). 

V štruktúre konečnej spotreby domácností v stálych cenách najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru 24,6 %, výdavky na bývanie 22,7 %, na odievanie, nábytok a bytové vybavenie 11,9 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností o 22,6 %, na odievanie a obuv o 12,1 % a na rekreáciu a kultúru o 11 %. Naturálna spotreba sa podieľala na konečnej spotrebe domácností  5,5 %. 

Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežného odhadu medziročne vzrástla v bežných cenách o 5,5 % na 116 mld. Sk. Jej podiel na HDP sa znížil o 0,6 p. b. na 16,4 %.

V štruktúre konečnej spotreby verejnej správy v stálych cenách tvorili výdavky na odmeny zamestnancov 40,8 %, spotrebu fixného kapitálu 31,8 % a medzispotrebu 25 %. Z celkových výdavkov smerovalo na individuálnu spotrebu 47,1 % a na kolektívnu spotrebu 52,9 %.

V zahranično-obchodnej činnosti  zameranej na  tovary a služby bolo podľa predbežných výsledkov (4) pasívne saldo v objeme 21,8 mld. Sk (oproti 1. polroku 2004 sa zvýšilo o 16,3 mld. Sk). Jeho výšku ovplyvnilo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov v objeme 26,8 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb 5 mld. Sk.  

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) medziročne klesla na 76,2 % (o 1,7 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) pri rýchlejšom raste tvorila 79,3 % (o 0,5 p. b. vyššia).

Z hľadiska základných agregátov tvorby dôchodkov medziročný prírastok hrubého domáceho produktu v bežných cenách súvisel s rastom hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 10,9 %, odmien zamestnancov o 8,1 % a poklesom celkových daní z produktov a produkcie (znížených o subvencie) o 4,1 %.

V medziročnom vývoji v bežných cenách sa premietol pokles podielu daní z produkcie (znížených o subvencie) na 10,8 % (o 1,4 p. b.) a podiel odmien zamestnancov zostal na rovnakej úrovni ako vlani (37,7 %). Hrubý prevádzkový prebytok a zmiešané dôchodky tvorili 51,5 %.

Celková zamestnanosť podľa ESNÚ 95 (5) dosiahla 2 065 tis. osôb, z toho bolo 1 792,8 tis. zamestnancov. V porovnaní s 1. polrokom 2004 vzrástla celková zamestnanosť o 1,3 %, pri zvýšení počtu zamestnancov o 0,4 %. 

Celková spotreba fixného kapitálu za 1. polrok 2005 sa odhaduje na 148,7 mld. Sk. Čistý domáci produkt medziročne vzrástol v bežných cenách o 8,6 % na 541,5 mld. Sk. Hrubý národný dôchodok sa medziročne zvýšil v bežných cenách o 6,3 % na 665,7 mld. Sk. (6)

Bežné príjmy domácností podľa predbežného odhadu dosiahli 525,7 mld. Sk. Z nich uhradili domácnosti bežné výdavky v hodnote 123,3 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu použili  388 mld. Sk. Hrubé úspory boli vo výške 17,7 mld. Sk. Oproti 1. polroku 2004 boli nominálne vyššie bežné príjmy domácností o 7,5 % (reálne vzrástli o 4,7 %), bežné výdavky o 3,3 % (reálne vzrástli o 0,6 %) a konečná spotreba domácností o 8,7 %. Objem hrubých úspor domácností prevýšil vlaňajšiu úroveň o 25,8 % pri raste podielu hrubých úspor na hrubom disponibilnom dôchodku (miery hrubých úspor) o 0,6 p. b. na 4,4 %.

V oblasti dôchodkov podnikateľských sektorov vytvorili korporácie nefinančného sektora podľa predbežných výsledkov zisk v objeme 107,9 mld. Sk. (7) Hlavným zdrojom zisku boli podnikateľské subjekty v priemyselnej výrobe (40,4 mld. Sk), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (26 mld. Sk) a v obchode (20 mld. Sk). V  doprave, poštách a telekomunikáciách sa vytvoril zisk 10,1 mld. Sk, nehnuteľnostiach a prenájme 8,5 mld. Sk, stavebníctve 4,6 mld. Sk, ťažbe nerastných surovín a ostatných spoločenských službách zhodne 1,1 mld. Sk, lesníctve, rybolove a chove rýb 0,8 mld. Sk, hoteloch a reštauráciách 0,7 mld. Sk a v školstve 0,1 mld. Sk. V poľnohospodárstve bola strata 4,1 mld. Sk a v zdravotníctve a sociálnej pomoci 1,4 mld. Sk. 

Celková tvorba zisku korporácií nefinančného sektora medziročne vzrástla o 13,5 % (v 2. štvrťroku o 20,1 %). Na raste zisku (o 12,8 mld. Sk) sa najviac podieľal jeho prírastok v priemyselnej výrobe (7,4 mld. Sk, z toho vo výrobe kovov a nekovových výrobkov 9,9 mld. Sk), doprave, poštách a telekomunikáciách (3,1 mld. Sk) a v obchode (2,5 mld. Sk). Minuloročný objem zisku sa nedosiahol len v ťažbe nerastných surovín (o 0,03 mld. Sk). Strata v poľnohospodárstve vzrástla (o 1,2 mld. Sk).

Korporácie finančného sektora dosiahli zisk v úhrne 23,9 mld. Sk (o 23,8 mld. Sk vyšší ako v 1. polroku 2004). Ovplyvnila ho najmä zmena trendu vo vývoji hospodárskeho výsledku finančných inštitúcií, ktoré po trojročnom zápornom výsledku dosiahli zisk 17,8 mld. Sk. Zisk ostatných finančných sprostredkovateľov tvoril 4,7 mld. Sk (medziročný rast o 0,8 mld. Sk) a poisťovacích korporácií a penzijných fondov 1,4 mld. Sk (pokles o 0,5 mld. Sk).

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (8) skončilo k 30. júnu 2005 schodkom 1,1 mld. Sk (znamenal 0,2 % z hrubého domáceho produktu). Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 126,5 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 127,6 mld. Sk. 

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku sa príjmy štátneho rozpočtu zvýšili o 5,8 mld. Sk (o 4,8 %), pri raste daňových príjmov o 3,6 mld. Sk, grantov a transferov o 3,2 mld. Sk a nedaňových príjmov o 0,3 mld. Sk. V rámci daňových príjmov boli vyššie najmä príjmy z dane z pridanej hodnoty (o 7,7 mld. Sk), z dane príjmov právnických osôb (o 6,5 mld. Sk) a zo spotrebných daní (o 3 mld. Sk). Najviac klesol objem daní z príjmov fyzických osôb (o 9,7 mld. Sk). Celkové výdavky štátneho rozpočtu sa medziročne znížili o 5,5 mld. Sk (o 4,1 %).  
 
Oproti alikvotnému podielu ročného rozpočtovaného objemu boli príjmy štátneho rozpočtu nižšie o 2,1 mld. Sk a výdavky o 31,7 mld. Sk.
Vývoj inflácie na začiatku roku bol ešte pod vplyvom úprav regulovaných cien. Na pohyb cenových hladín v ďalšom období malo vplyv najmä zvyšovanie cien ropy na svetových trhoch a zhodnocovanie slovenskej koruny voči americkému doláru. Počnúc májom ovplyvnila medziročný vývoj aj cenová báza, v ktorej je zohľadnený efekt minuloročného vstupu SR do Európskej únie.    

Medzimesačný vývoj inflácie po výraznejšom raste v januári (o 1,7 %) sa v ďalších mesiacoch zmiernil (na 0,2 až 0,3 %), v marci dosiahol zápornú hodnotu a v máji sa nezmenil. 

Trend poklesu medziročnej inflácie, ktorý začal v auguste minulého roka, sa zásluhou veľmi nízkej dynamiky rastu spotrebiteľských cien udržal aj v jednotlivých mesiacoch tohto roka. Miera inflácie sa znížila z 3,2 % v januári na 2,5 % v júni. Jej priemerná miera za 1. polrok dosiahla 2,7 % a bola medziročne nižšia o 5,5 p. b. Regulované ceny vzrástli o 7,6 % a jadrová inflácia o 1,1 %.

Peňažná zásoba M2 ku koncu júna 2005 dosiahla 776,5 mld. Sk a jej medziročný rast bol o 4,3 % pomalší než pred rokom (o 1,8 p. b). Objem peňažného agregátu M1 vzrástol o 18,6 % (pri rýchlejšom raste netermínovaných vkladov). Peňažný agregát QM-kvázipeniaze sa znížil o 4,3 % (pri poklese vkladov v cudzej mene a nezmenenej úrovni termínovaných vkladov). Celkový objem korunových úverov sa zvýšil o 15,1 %. Výrazne vzrástli úvery pre obyvateľstvo, úvery podnikov mierne prevýšili vlaňajší objem. (9)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. polroku v Slovenskej republike narodilo 27 107 živých detí (o 349 viac ako v 1. polroku 2004) a zomrelo 27 132 osôb (o 1 402 viac). Prirodzený úbytok obyvateľstva bol 25 osôb (v 1. polroku 2004 bol prírastok 1 028 osôb). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 1 902 osôb (prisťahovalo sa 2 749 a vysťahovalo 847 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva dosiahol 1 877 osôb (o 248 osôb menej ako vlani). 

K 30. júnu 2005 mala Slovenská republika 5 386 699 obyvateľov, z toho bolo 51,5 % žien.  

Medziročný rast zamestnanosti, ktorý sa začal prejavovať v 3. štvrťroku 2004, pokračoval aj v tomto roku. Podľa výberového zisťovania pracovných síl (10) v hospodárstve pracovalo v priemere za 1. polrok 2 187,1 tis. osôb, z toho bolo 1 898,5 tis. zamestnancov, 206,7 tis. podnikateľov bez zamestnancov, 72,8 tis. podnikateľov so zamestnancami a 2 tis. vypomáhajúcich členov domácností podnikateľov. 

Celkový počet pracujúcich osôb bol v porovnaní s 1. polrokom 2004 vyšší o 2,2 % (o 46,7 tis.), pri raste počtu podnikateľov bez zamestnancov o 19,1 % (o 33,2 tis.), podnikateľov so zamestnancami o 4,9 % (o 3,4 tis.) a zamestnancov o 0,5 % (o 9,7 tis.). 
   
Miera zamestnanosti (vo vekovej skupine 15-64 ročných) (11) sa v porovnaní s 1. polrokom 2004 zvýšila o 0,8 p. b. na 57,1 %.

V odvetvovej štruktúre sa najvyšší prírastok zamestnaných osôb dosiahol v priemysle (18,8 tis.), obchode (13,1 tis.), nehnuteľnostiach a prenájme (11,3 tis.). Zamestnanosť vzrástla aj v stavebníctve (o 8,5 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 5,6 tis. osôb), ostatných spoločenských službách (o 4,7 tis.), hoteloch a reštauráciách (o 1,5 tis.) a vo finančnom sprostredkovaní (o 0,3 tis.). Nižší ako vlani bol počet zamestnaných v poľnohospodárstve (o 5,1 tis. osôb), školstve (o 4,2 tis.), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 3,8 tis.) a v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 2,1 tis.).

Podľa výberového zisťovania pracovných síl klesla nezamestnanosť (12) v priemere za 1. polrok medziročne o 11,4 % na 443,6 tis. osôb (v 2. štvrťroku o 13,1 %). Miera nezamestnanosti sa znížila o 2 p. b. na 16,9 % (v 2. štvrťroku dosiahla 16,2 %, čo bola najnižšia úroveň od 2. štvrťroka 1999).    

Nezamestnanosť najviac znižovali osoby, ktoré naposledy pracovali v priemysle (o 18,7 tis.) a v ostatných spoločenských službách (o 11,7 tis.). Nižší bol aj počet nezamestnaných s posledným zamestnaním v stavebníctve (o 9,6 tis. osôb), pôdohospodárstve a obchode (zhodne o 6,7 tis.), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 4,4 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 2,8 tis.), v nehnuteľnostiach a prenájme (o 2,7 tis.) a v hoteloch a reštauráciách (o 0,7 tis.). Zvýšil sa počet nezamestnaných s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 2,5 tis.), naposledy pracujúcich v školstve (o 2,4 tis.), osôb, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 1,4 tis.), nezamestnaných s posledným zamestnaním vo finančnom sprostredkovaní (o 0,9 tis.) a           v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 0,7 tis.).

Priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca hospodárstva v 1. polroku dosiahla 16 381 Sk. Jej medziročný rast o 9,1 % bol o 1,2 p. b. pomalší ako v rovnakom období predchádzajúceho roka. Vzhľadom na výrazné spomalenie rastu spotrebiteľských cien v tomto roku reálna mzda medziročne vzrástla o 6,2 % (o 4,3 p. b.). 

Najvyššiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (37 097 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (24 722 Sk), verejná správa a obrana (19 609 Sk), nehnuteľnosti a prenájom (19 574 Sk), ťažba nerastných surovín (18 312 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (18 119  Sk), priemyselná výroba (16 989 Sk) a obchod (16 398 Sk). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci v hoteloch a reštauráciách (12 070 Sk), ostatných spoločenských službách (12 252 Sk), poľnohospodárstve (12 363 Sk), zdravotníctve  a sociálnej pomoci (12 882 Sk).  (13)  

Najrýchlejší relatívny rast priemernej mesačnej nominálnej mzdy bol vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 10,4 %), vo verejnej správe a obrane a v školstve (zhodne o 10 %). Rovnakú úroveň  ako v národnom hospodárstve dosiahla v priemyselnej výrobe (zvýšenie o 9,1 %). V ostatných odvetviach bolo jej tempo rastu pomalšie - v ťažbe nerastných surovín vzrástla o 8,5 %, doprave, poštách a telekomunikáciách o 7,9 %, poľnohospodárstve o 7,6 %, obchode o 7,3 %, zdravotníctve a sociálnej pomoci o 6,8 %, stavebníctve o 6,7 %, ostatných spoločenských službách o 5,2 %, v nehnuteľnostiach a prenájme o 5 %. Najnižší medziročný prírastok mali mzdy zamestnancov hotelov a reštaurácií (4,4 %) a finančného sprostredkovania (4,9 %).

V dôsledku pozitívneho vývoja inflácie sa priemerná mzda reálne zvýšila vo všetkých odvetviach.

V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 13,8 % na 15 415 Sk, v podnikoch s 20 a viac zamestnancami o 6,3 % na 18 657 Sk, v rozpočtových organizáciách o 11 % na 14 672 Sk a v príspevkových organizáciách o 5,5 % na 13 920 Sk.
Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2005 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 5,1 %. Priemerná ročná miera inflácie sa predpokladá vo výške 2,7 %. Na trhu práce sa podľa výberového zisťovania pracovných síl prognózuje medziročný rast zamestnanosti o 1,4 % a zníženie počtu nezamestnaných o 9,1 % na 437 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2005 dosiahnuť 16,6 %. Vo vývoji priemernej mesačnej nominálnej mzdy sa očakáva rast o 8,7 % na 17 200 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by mala medziročne vzrásť o 5,8 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 37. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. polroku 2005. 

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. polroku 2005 rovnaký ako v 1. polroku 2004.

(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 a sú predbežné. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

(3) Zmeny jednotlivých druhov zásob sú oproti stavu k 1.1.2005 v bežných cenách.

(4) Údaje sa čerpajú z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravili sa o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(5) Podľa ESNÚ 95 je zamestnanosť (počet zamestnancov a samozamestnávateľov) vyjadrená v domácom koncepte (podľa VZPS v národnom koncepte). Domáci koncept zohľadňuje úpravu o položky ako počty rezidentov pracujúcich v zahraničí, nerezidentov prichádzajúcich zo zahraničia, zamestnancov v kolektívnych domácnostiach, žien na materskej dovolenke a pod.

(6) Pri výpočte čistého domáceho produktu sa hrubý domáci produkt znižuje o spotrebu fixného kapitálu. Pri výpočte hrubého národného dôchodku sa k hrubému domácemu produktu pripočítavajú prvotné dôchodky prijaté zo zahraničia a odpočítavajú sa prvotné dôchodky platené do zahraničia.

(7) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

(8) Údaje Ministerstva financií SR, zahrnuté sú iba údaje štátnej správy.

(9) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

(10) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu.
(11) v percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 15-64 rokov z obyvateľstva v rovnakom veku

(12) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.

(13)  V odvetví rybolov a chov rýb bolo v priemere za 1. polrok 2005 len 65 zamestnancov, preto úroveň priemernej mesačnej nominálnej mzdy reaguje na akékoľvek malé zmeny. Z toho dôvodu sa toto odvetvie neuvádza v hodnotení úrovne a vývoja mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod