Zoznam právnych predpisov, ktoré obsahujú väzbu na minimálnu mzdu – triedenie podľa rezortov

Gestor	Názov predpisu	Text právnej úpravy s minimálnou mzdou	Stanovisko gestora	Stanoviská sociálnych partnerov	
				KOZ SR	AZZZ SR, RÚZ	
GP SR	Zákon č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení zákona č. 311/2001 Z. z., zákona č. 669/2002 Z. z., zákona č. 458/2003 Z. z., zákona č. 462/2003 Z. z., zákona č. 548/2003 Z. z., zákona č. 561/2003 Z. z., zákona č. 595/2003 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 530/2004 Z. z., zákona č. 586/2004 Z. z., zákona č. 609/2004 Z. z., zákona č. 122/2005 Z. z., a zákona č. 622/2005 Z. z.	§ 169: Prokurátor, ktorý následkom služobného úrazu, ku ktorému došlo v dôsledku trestného činu spáchaného inou osobou pre výkon funkcie prokurátora alebo v dôsledku konania, ktoré smerovalo proti výkonu funkcie prokurátora, stratil schopnosť vykonávať funkciu prokurátora, má právo na jednorazové mimoriadne odškodnenie vo výške stonásobku minimálnej mzdy. 

§ 175: Manželovi a každému dieťaťu zomrelého prokurátora, ktoré má nárok na sirotský dôchodok, patrí jednorazové odškodnenie vo výške päťdesiatnásobku minimálnej mzdy, ak prokurátor zomrel následkom služobného úrazu alebo choroby z povolania, ku ktorému došlo v dôsledku trestného činu spáchaného inou osobou pre výkon funkcie prokurátora alebo v dôsledku konania, ktoré smerovalo proti výkonu funkcie prokurátora. V odôvodnených prípadoch sa jednorazové odškodnenie v úhrnnej výške dvadsaťnásobku minimálnej mzdy môže priznať aj rodičom zomrelého prokurátora.
	Minimálnu mzdu ako referenčnú veličinu ustanovenú v § 169 a § 175 zákona č. 154/2001 Z. z. je možné nahradiť inou referenčnou veličinou, a to priemerným platom prokurátora. Spôsob určenia priemerného platu prokurátora je ustanovený v  § 95 ods. 3 zákona č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a  právnych čakateľoch prokuratúry.  
Vychádzajúc zo súm jednorazového mimoriadneho odškodnenia priznaných ustanovením § 169 a  § 175 zákona č.  154/2001 Z. z. a zo sumy priemerného platu prokurátora určeného podľa § 95 ods. 3 zákona č. 154/2001 Z. z. (56 300 Sk) navrhujem, aby
a)	jednorazové mimoriadne odškodnenie vo výške stonásobku minimálnej mzdy (810 000 Sk) bolo nahradené 14,4-násobkom priemerného platu prokurátora (810 720 Sk), prípadne 14,5-násobkom priemerného platu prokurátora (816 350 Sk), 
b)	jednorazové mimoriadne odškodnenie vo výške päťdesiatnásobku minimálnej mzdy (405 000 Sk) bolo nahradené 7,2-násobkom priemerného platu prokurátora (405 360 Sk), prípadne 7,5-násobkom priemerného platu prokurátora (422 250 Sk), 
c)	jednorazové mimoriadne odškodnenie vo výške dvadsaťnásobku minimálnej mzdy (162 000 Sk) bolo nahradené 2,9-násobkom priemerného platu prokurátora (163 270 Sk), prípadne 3-násobkom priemerného platu prokurátora (168 900 Sk).
	Zachovanie alebo elimináciu MM ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu.	Súhlasíme s návrhom v stanovisku gestora.	
MDPT SR	Zákon č. 462/2007 Z. z. o organizácii pracovného času v doprave a o zmene a doplnení zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 309/2007 Z. z.
	§ 4 ods. 5: Za každú hodinu pracovnej pohotovosti patrí zamestnancovi v doprave náhrada
a) najmenej vo výške minimálnej hodinovej mzdy,5) ak je pracovná pohotovosť nariadená v rámci pracovnej zmeny,
b) najmenej vo výške 20 % minimálnej hodinovej mzdy, ak je pracovná pohotovosť nariadená mimo rámca pracovnej zmeny.
	Zákonom č. 462/2007 Z. z. o organizácii pracovného času v doprave, ktorým sa zrušil zákon č. 121/2004 Z. z., minimálna mzda ako referenčná veličina ostala zachovaná (§ 4 ods. 5). Toto  riešenie  je  výsledkom konsenzu prijatého v rámci rokovaní so sociálnymi partnermi v prípravnej fáze návrhu zákona.

MDPT SR považuje za nevyhnutné určovať náhradu za hodinu pracovnej pohotovosti z minimálnej mzdy.
	Zachovať MM
ako referenčnú
hodnotu.	Súhlas.	
MF SR	Zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov 
v znení zákona č. 54/1999 Z. z., zákona č. 337/1999 Z. z., zákona č. 417/2000 Z. z., zákona č. 238/2001 Z. z., zákona č. 575/2001 Z. z., zákona č. 328/2002 Z. z., zákona č. 664/2002 Z. z., zákona č. 251/2003 Z. z., zákona č. 464/2003 Z. z., zákona č. 199/2004 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 382/2004 Z. z., zákona č. 652/2004 Z. z., zákona č. 732/2004 Z. z., zákona č. 258/2005 Z. z., a zákona č. 623/2005 Z. z.
	§ 40 ods. 4: Po dobu zaradenia v zálohe pre prechodne nezaradených colníkov podľa odseku 3 má colník nárok na 50 % služobného platu, najmenej však vo výške minimálnej mzdy ustanovenej osobitnými predpismi. Táto časť služobného príjmu sa zvyšuje o 10 % na každú vyživovanú osobu, najviac však do výšky 70 % služobného platu. 

§ 42 ods. 3: Colník, ktorý bol dočasne pozbavený výkonu štátnej služby, má odo dňa pozbavenia nárok na služobný plat vo výške minimálnej mzdy ustanovenej osobitnými predpismi. Tento služobný plat sa zvyšuje o 10 % priznaného služobného platu na každú vyživovanú osobu, najviac však do výšky 70 % priznaného služobného platu.
	V právnych predpisoch v gescii MF SR „zákon č. 595/2003 Z. z. a zákon č. 200/1998 Z. z.“ je možnosť nahradiť referenčnú hodnotu minimálnej mzdy, ktorá vyjadruje podmieňujúcu výšku zdaniteľných príjmov napr. absolútnou čiastkou alebo hodnotou vychádzajúcou zo životného minima alebo hodnotou vychádzajúcou z priemernej mzdy za predchádzajúci rok a pod. 
	Zachovať MM
ako referenčnú
hodnotu.	Súhlasíme za predpokladu, že úprava nezvýši nároky verejných financií.	
MF SR	Zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení zákona č. 43/2004 Z. z., zákona č. 177/2004 Z. z., zákona č. 191/2004 Z. z., zákona č. 391/2004 Z. z., zákona č. 538/2004 Z. z., zákona č. 539/2004 Z. z., zákona č. 659/2004 Z. z., zákona č. 68/2005 Z. z., zákona č. 314/2005 Z. z., zákona č. 534/2005 Z. z., zákona č. 660/2005 Z. z., a zákona č. 688/2006 Z. z.

	§ 33 ods. 1:  Daňovník, ktorý v zdaňovacom období mal zdaniteľné príjmy podľa § 5 aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy alebo ktorý mal zdaniteľné príjmy podľa § 6 aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy a vykázal základ dane (čiastkový základ dane) z príjmov podľa § 6, môže si uplatniť daňový bonus v sume 6 480 Sk ročne na každé vyživované dieťa žijúce v domácnosti s daňovníkom; prechodný pobyt dieťaťa mimo domácnosti nemá vplyv na uplatnenie tohto daňového bonusu. O sumu daňového bonusu sa znižuje daň. 

§ 33 ods. 7: Ak daňovník v zdaňovacom období dosiahol zdaniteľné príjmy podľa § 5 aspoň vo výške polovice minimálnej mzdy len v niektorých kalendárnych mesiacoch a zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, priznal v týchto kalendárnych mesiacoch daňový bonus, nestráca nárok na už priznaný daňový bonus.

§ 33 ods. 8: Daňový bonus si môže uplatniť aj daňovník, ktorý v zdaňovacom období nedosiahol zdaniteľné príjmy podľa § 5 aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy, ak v tomto zdaňovacom období dosiahol zdaniteľné príjmy podľa § 6 aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy a vykázal základ dane (čiastkový základ dane) z príjmov podľa § 6. 

§ 35 ods. 5: Zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, zníži preddavok na daň o sumu daňového bonusu zamestnancovi, ktorý u neho podal vyhlásenie podľa § 36 ods. 6, ak úhrn zdaniteľných príjmov zo závislej činnosti vyplatených týmto zamestnávateľom v príslušnom kalendárnom mesiaci je u tohto zamestnanca aspoň vo výške polovice minimálnej mzdy. O túto sumu zníži zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, odvod preddavkov na daň za príslušný kalendárny mesiac. Ak sa na zamestnanca vzťahujú ustanovenia o minimálnej mzde podľa osobitného predpisu, zohľadní sa táto minimálna mzda aj za mesiac, v ktorom zamestnanec, ktorý si uplatňuje nárok na daňový bonus, dosiahne 16 rokov veku alebo v ktorom mladistvý zamestnanec nadobudne plnoletosť alebo v ktorom sa zamestnanec stal poberateľom invalidného dôchodku alebo prestal byť poberateľom invalidného dôchodku.

§ 35 ods. 7: Zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, zodpovedá za vyplatenie daňového bonusu. Ak je suma preddavku na daň zamestnanca, ktorý poberal za kalendárny mesiac zdaniteľný príjem zo závislej činnosti aspoň vo výške polovice minimálnej mzdy od zamestnávateľa, ktorý je platiteľom dane, u ktorého podal vyhlásenie podľa § 36 ods. 6, nižšia ako suma daňového bonusu alebo ak zdaniteľná mzda tohto zamestnanca spočíva len v nepeňažnom plnení, alebo nepeňažné plnenie tvorí väčšiu časť zdaniteľnej mzdy, keď nemožno zrážku preddavku na daň vykonať, vyplatí zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, tomuto zamestnancovi sumu daňového bonusu alebo jeho časť z úhrnnej sumy preddavkov na daň a dane vrátane dane vybranej podľa § 43 zrazenej všetkým zamestnancom. Ak je úhrnná suma preddavkov na daň a dane vrátane dane vybranej podľa § 43 zrazená všetkým zamestnancom nižšia ako úhrnná suma daňového bonusu pre oprávnených zamestnancov, zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, pri výplate, pripísaní alebo poukázaní mzdy zamestnancovi k dobru vyplatí zamestnancovi daňový bonus alebo jeho časť do výšky ustanovenej týmto zákonom za príslušný kalendárny mesiac zo svojich prostriedkov. V tomto prípade zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, požiada na tlačive podľa § 39 ods. 9 písm. a), v lehote podľa § 49 ods. 2 miestne príslušného správcu dane o poukázanie sumy vo výške rozdielu medzi sumou daňového bonusu pre oprávnených zamestnancov a úhrnnou sumou preddavkov na daň a dane vrátane dane vybranej podľa § 43, ktoré zrazil všetkým zamestnancom. Správca dane je povinný sumu rozdielu uvedenú v žiadosti poukázať zamestnávateľovi, ktorý je platiteľom dane, najneskôr do 15 pracovných dní od doručenia žiadosti; na tieto účely správca dane nevydáva rozhodnutie podľa osobitného predpisu.  

§ 36 ods. 5: Ak zamestnanec nepoberal za kalendárny mesiac zdaniteľný príjem zo závislej činnosti v peňažnej alebo v nepeňažnej forme aspoň v sume polovice minimálnej mzdy u zamestnávateľa, ktorý je platiteľom dane, u ktorého si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka a daňový bonus, uplatní túto časť daňového bonusu pri ročnom zúčtovaní alebo pri podaní daňového priznania, ak úhrn zdaniteľných príjmov zo závislej činnosti za obdobie, za ktoré zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, vykonal ročné zúčtovanie alebo za ktoré zamestnanec podáva daňové priznanie, dosiahne aspoň sumu 6-násobku minimálnej mzdy.

	Netrvá na zachovaní MM
ako referenčnej hodnoty.
Návrh:
viazať na ŽM  ako je tomu v prípade nezdaniteľnej
sumy na daňovníka 

Zachovať MM ako VZ.	Súhlasíme za predpokladu, že úprava nezvýši nároky verejných financií.	
MK SR	Zákon č. 619/2003 Z. z. o Slovenskom rozhlase v znení zákona č. 587/2004 Z. z. a zákona č. 220/2007 Z. z.
	§ 13 ods. 3: Členovi rady patrí za výkon tejto funkcie mesačná odmena v sume dvojnásobku minimálnej mzdy. 
§ 16 ods. 4: Členovi dozornej komisie patrí za výkon funkcie mesačná odmena v sume dvojnásobku minimálnej mzdy.
	V zákonoch č. 619/2003 Z. z. a č. 16/2004 Z. z. sa minimálna mzda využíva ako referenčná veličina na určenie odmeny za výkon funkcie v kolektívnych orgánoch Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu (dvojnásobok minimálnej mzdy). Túto referenčnú veličinu je možné nahradiť platom poslanca Národnej rady Slovenskej republiky tak, že členom kolektívnych orgánov Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu by za výkon funkcie patrila odmena vo výške jednej tretiny platu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky.
(Pozn.: stanovisko MK SR zo dňa 6.2.2007, č.s. MK-913/2007-10/1997)	Zachovanie alebo eliminácia MM ako referenčnej hodnoty  v pôsobnosti rezortu.	Vyjadrenie k stanovisku gestora zo dňa 6.2.2007:
Referenčná veličina by mala byť upravená bez dopadu na verejné výdavky, tzn. ako 81% priemernej mzdy v hospodárstve. Zvyšovanie odmeny by malo byť zdôvodnené (MM=40,4% PM; Návrh ministerstva zvyšuje odmenu na úroveň PM)
	
MK SR	Zákon č. 16/2004 Z. z. o Slovenskej televízii v znení zákona č. 587/2006 Z. z. a zákona č. 220/2007 Z. z.
	§ 13 ods. 3: Členovi rady patrí za výkon tejto funkcie mesačná odmena v sume dvojnásobku minimálnej mzdy. 
§ 16 ods. 4: Členovi dozornej komisie patrí za výkon funkcie mesačná odmena v sume dvojnásobku minimálnej mzdy.	V zákonoch č. 619/2003 Z. z. a č. 16/2004 Z. z. sa minimálna mzda využíva ako referenčná veličina na určenie odmeny za výkon funkcie v kolektívnych orgánoch Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu. V aplikačnej praxi takýto výpočet odmeny nespôsobuje problémy, a preto pri zachovaní inštitútu minimálnej mzdy nie je z nášho pohľadu dôvod meniť referenčnú veličinu.

V prípade, ak by mal byť inštitút minimálnej mzdy zrušený, je možné nahradiť minimálnu mzdu ako referenčnú veličinu platom poslanca Národnej rady Slovenskej republiky tak, že členom kolektívnych orgánov Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu by za výkon funkcie patrila odmena vo výške jednej tretiny platu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky, resp. priemernou mzdou v hospodárstve SR alebo percentuálnym podielom tak, ako je navrhnuté v stanovisku sociálnych partnerov.
(Pozn.: stanovisko MK SR zo dňa 3.12.2007, č.s. MK 4757/2007-11/18261)

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MK SR, na ktorom sa dohodlo, že v zákone č. 619/2003 Z. z. a č. 16/2004 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou priemerná mzda zamestnanca v hospodárstve SR.
	Zachovanie alebo eliminácia MM ako referenčnej hodnoty  v pôsobnosti rezortu.	Vyjadrenie k stanovisku gestora zo dňa 6.2.2007:
Referenčná veličina by mala byť upravená bez dopadu na verejné výdavky, tzn. ako 80% priemernej mzdy v hospodárstve.	
MO SR	Zákon č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 570/2005 Z. z., zákona č. 253/2007 Z. z. a zákona č. 348/2007 Z. z. 	§ 62 ods. 2: Záloha pre prechodne nezaradených profesionálnych vojakov § 62 ods. 2 písm. b)  „(2) Počas zaradenia profesionálneho vojaka do zálohy pre prechodne nezaradených profesionálnych vojakov b) z dôvodu podľa odseku 1 písm. h) a i) patrí profesionálnemu vojakovi náhrada vo výške 30 % služobného platu z funkcie, do ktorej bol ustanovený alebo vymenovaný pred zaradením do personálnej zálohy podľa odseku 1, najmenej však vo výške minimálnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom. 

§ 65 ods. 3 „(3) Profesionálnemu vojakovi, ktorý bol dočasne pozbavený výkonu štátnej služby, sa poskytne náhrada vo výške 30 % zo služobného platu z funkcie, do ktorej je ustanovený alebo vymenovaný pred dočasným pozbavením výkonu štátnej služby, najmenej však vo výške minimálnej mzdy.“ 

§ 152 „Profesionálnemu vojakovi v prípravnej štátnej službe patrí služobný plat vo výške minimálnej mzdy. Ustanovenia upravujúce odmeňovanie podľa tohto zákona okrem § 151, § 154 až 157, § 162 ods. 1 a § 163 až 166 sa na profesionálneho vojaka v prípravnej štátnej službe nevzťahujú.“
	Väzba na minimálnu mzdu bola s účinnosťou od 1. júla 2007 riešená zákonom č. 253/2007 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, kde sa minimálna mzda nahradila služobným platom. Nové ustanovenie § 62 ods. 2 znie: „Počas zaradenie profesionálneho vojaka do zálohy pre prechodne nezaradených profesionálnych vojakov patrí profesionálnemu vojakovi služobný plat z funkcie, do ktorej bol ustanovený alebo vymenovaný pred zaradením do personálnej zálohy podľa odseku 1.“ 

MO neuvažuje o zmene § 65 ods. 3 – z dôvodu, že nejde o referenčnú veličinu, ide o určitú ochranu profesionálneho vojaka, aby jeho príjem nebol nižší ako minimálna mzda. 

Väzba na minimálnu mzdu bola s účinnosťou od 1. júla 2007 riešená zákonom č. 253/2007 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 346/2005 Z .z. o štátnej službe profesionálnych vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 312/2001 Z .z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, kde sa minimálna mzda nahradila 50 % hodnostného platu vojaka 2. stupňa v prvom platovom stupni“.  
   	Zachovanie alebo eliminácia MM ako referenčnej hodnoty  v pôsobnosti rezortu.	Súhlas.

Súhlas.

Súhlas.	
MO SR	Zákon č. 570/2005 Z. z. o brannej povinnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
	§ 14 ods. 15: Vojakovi v zálohe zaradenému do aktívnych záloh po splnení podmienok ustanovených v dohode o zaradení do aktívnych záloh prináleží a) jednorazový finančný príspevok vo výške 1,5 násobku minimálnej mzdy za každý skončený kalendárny rok v aktívnych zálohách, ktorý vyplatí služobný úrad do 31. januára nasledujúceho kalendárneho roka za predchádzajúci kalendárny rok; služobný úrad môže vojakovi zaradenému do aktívnych záloh krátiť finančný príspevok o pomernú časť za každý deň neúčasti na odbornej príprave,	Väzba na minimálnu mzdu je riešená novelou zákona č. 570/2005 Z. z., ktorú Národná rada Slovenskej republiky schválila 23. októbra 2007. Ustanovenie § 14 ods. 15 písm. a) bolo novelizované tak, že slová „1,5 násobku minimálnej mzdy“ boli nahradené slovami „75 % hodnostného platu vojaka 2. stupňa v prvom platovom stupni“. Novela zákona bola 8. novembra 2007 podpísaná prezidentom Slovenskej republiky a účinnosť nadobudne 1. januára 2008. 
	Zachovanie alebo eliminácia MM ako referenčnej hodnoty  v pôsobnosti rezortu.	Súhlas.	
MPSVR SR	Zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení  zákona č. 165/2002 Z. z., zákona č. 408/2002 Z. z., zákona č. 413/2002 Z. z., zákona č. 210/2003 Z. z., zákona č. 461/2003 Z. z., zákona č. 5/2004 Z. z., 
zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 82/2005 Z. z., zákona č. 131/2005 Z. z., zákona č. 244/2005 Z. z., zákona č. 570/2005 Z. z., zákona č. 124/2006 Z. z., zákona č. 231/2006 Z. z. a zákona č. 348/2007 Z. z.	§ 5 ods. 2: Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov, ktorých zamestnávatelia vysielajú na výkon prác k inému zamestnávateľovi z územia členského štátu Európskej únie na územie Slovenskej republiky, sa spravujú týmto zákonom, osobitnými predpismi alebo príslušnou kolektívnou zmluvou, ktoré upravujú c) minimálnu mzdu, minimálne mzdové nároky a mzdové zvýhodnenie za prácu nadčas. 

§ 96 ods. 3: Za každú hodinu neaktívnej časti pracovnej pohotovosti mimo pracoviska patrí zamestnancovi náhrada najmenej 20 % minimálneho mzdového nároku v Sk za hodinu pre prvý stupeň náročnosti práce.

§ 119 ods. 1: Mzda nesmie byť nižšia ako minimálna mzda ustanovená osobitným predpisom. 

§ 120: Minimálne mzdové nároky:
(1) Zamestnávateľ, u ktorého nie je odmeňovanie zamestnancov dohodnuté v kolektívnej zmluve, je povinný zamestnancovi poskytnúť mzdu najmenej v sume minimálneho mzdového nároku určeného pre stupeň náročnosti práce (ďalej len "stupeň") príslušného pracovného miesta. Ak mzda zamestnanca v kalendárnom mesiaci nedosiahne sumu minimálneho mzdového nároku, zamestnávateľ poskytne zamestnancovi doplatok v sume rozdielu medzi dosiahnutou mzdou a sumou minimálneho mzdového nároku ustanoveného pre stupeň patriaci príslušnému pracovnému miestu.

(2) Do mzdy podľa odseku 1 sa nezahŕňa mzda za prácu nadčas (§ 121), mzdové zvýhodnenie za prácu vo sviatok (§ 122), mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu (§ 123) a mzdová kompenzácia za sťažený výkon práce (§ 124). Do počtu odpracovaných hodín sa nezahŕňajú hodiny práce nadčas.

(3) Pracovné miesto podľa odseku 1 je súhrn pracovných činností, ktoré zamestnanec vykonáva podľa druhu práce dohodnutého v pracovnej zmluve. Zamestnávateľ podľa odseku 1 je povinný priradiť každému pracovnému miestu stupeň v súlade s charakteristikami stupňov náročnosti pracovných miest uvedenými v prílohe č. 1 podľa najnáročnejšej pracovnej činnosti, ktorej výkon od zamestnanca vyžaduje, v rámci druhu práce dohodnutého v pracovnej zmluve.

(4) Sadzba minimálneho mzdového nároku pre príslušný stupeň je násobkom hodinovej minimálnej mzdy pri ustanovenom týždennom pracovnom čase 40 hodín alebo minimálnej mzdy v Sk na mesiac, ak ide o zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou, ustanovenej osobitným predpisom, a koeficienta minimálnej mzdy, 

Stupeň       Koeficient minimálnej mzdy
  1                               1,0
  2                               1,2
  3                               1,4
  4                               1,6
  5                               1,8
  6                               2,0

(5) Pri ustanovení týždenného pracovného času podľa § 85 na menej ako 40 hodín sa sadzby minimálnych mzdových nárokov ustanovené v Sk na hodinu úmerne zvýšia. 

(6) U zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou, ktorý v mesiaci neodpracoval všetky pracovné dni alebo má dohodnutý kratší týždenný pracovný čas, sa sadzba minimálneho mzdového nároku ustanoveného v Sk na mesiac zníži v pomere zodpovedajúcom odpracovanému času v mesiaci.

(7) Sadzba minimálneho mzdového nároku ustanoveného v Sk na hodinu sa zaokrúhľuje na celých desať halierov. Sadzba minimálneho mzdového nároku ustanoveného v Sk na mesiac sa zaokrúhľuje na celých 10 Sk.

§ 123 ods. 1: Zamestnancovi patrí za nočnú prácu popri dosiahnutej mzde za každú hodinu nočnej práce mzdové zvýhodnenie najmenej 20 % minimálneho mzdového nároku ustanoveného v § 120 ods. 4 v Sk za hodinu pre prvý stupeň. 

§ 124 ods. 3: Za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí patrí zamestnancovi popri dosiahnutej mzde za každú hodinu práce v takom prostredí mzdové zvýhodnenie najmenej 20 % minimálneho mzdového nároku ustanoveného v § 120 ods. 4 v Sk za hodinu pre prvý stupeň. 

§ 127 ods. 1: Zamestnancovi možno poskytovať časť mzdy, s výnimkou minimálnej mzdy, formou naturálnej mzdy. Naturálnu mzdu môže zamestnávateľ poskytovať len so súhlasom zamestnanca a za podmienok s ním dohodnutých. 

§ 134 ods. 5: Ak je priemerný zárobok zamestnanca nižší ako minimálna mzda, na ktorú by zamestnancovi vznikol nárok v kalendárnom mesiaci, v ktorom vznikla potreba priemerný zárobok použiť, zvýši sa priemerný zárobok na sumu zodpovedajúcu tejto minimálnej mzde. Ak u zamestnávateľa nie je odmeňovanie zamestnancov dohodnuté v kolektívnej zmluve a priemerný zárobok zamestnanca je nižší ako príslušný minimálny mzdový nárok (§ 120 ods. 4), zvýši sa priemerný zárobok na sumu zodpovedajúcu tomuto minimálnemu mzdovému nároku.
	Uplatnenie väzby na minimálnu mzdu a minimálne mzdové nároky  ako princípu minimálnej ochrany mzdových nárokov zamestnancov vyplýva zo Smernice EÚ č. 96/71/ES o vysielaní zamestnancov v rámci poskytovania služieb, cieľom ktorej je predchádzať importu lacných pracovných síl zo zahraničia. V zmysle Smernice musia pre zamestnanca dočasne vyslaného na výkon práce na územie Slovenskej republiky platiť minimálne štandardy pracovných a mzdových podmienok členskej krajiny, do ktorej je zamestnanec vyslaný; ustanovenie nie je možné vypustiť ani nahradiť.

Zákonom č. 348/2007 Z. z., ktorým bol s účinnosťou od 1. septembra 2009 novelizovaný Zákonník práce, v nadväznosti na rozhodnutia Európskeho súdneho dvora, nárok na náhradu za čas neaktívnej časti pracovnej pohotovosti na pracovisku, pôvodne viazaný na inštitút minimálnej mzdy nahradený pomernou časťou mzdy zamestnanca. Formou percentuálneho podielu z výšky minimálneho mzdového nároku pre 1. stupeň náročnosti práce ostala previazaná len minimálna výška náhrady za čas neaktívnej časti pracovnej pohotovosti mimo pracoviska.  

Garancia minimálnej výšky mzdy zamestnanca napĺňa základný účel zákona o minimálnej mzde – zmena sa nenavrhuje.

Garancia minimálnej výšky mzdy zamestnancov nechránených kolektívnou zmluvou napĺňa účel zákona o minimálnej mzde – zmena sa nenavrhuje.

V štádiu prípravy návrhu novely Zákonníka práce boli spracované alternatívy odpojenia určovania výšky sadzieb mzdových zvýhodnení za nočnú prácu a za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí od minimálnej mzdy, a to buď ustanovením pevnej sumy mzdového zvýhodnenia alebo odvodením výšky nároku sumou 10 % priemerného zárobku zamestnanca. Na pracovnom rokovaní so zástupcami zamestnávateľských zväzov a združení a zástupcami odborových zväzov na úrovni štátnej tajomníčky v rámci prípravy návrhu novely Zákonníka práce sa dohodlo ponechať súčasnú väzbu na minimálnu mzdu, nakoľko ide o riešenie mzdových nárokov zamestnancov.

Vypustenie tohto ochranného ustanovenia by zamestnávateľovi umožňovalo riešiť mzdové nároky zamestnancov v plnej miere poskytovaním mzdy v naturálnej forme. Výška minimálnej mzdy predstavuje spodnú hranicu mzdy, ktorú musí zamestnávateľ poskytnúť v peniazoch. Vzhľadom na to, že ide o výšku nároku zamestnanca na mzdu a nie o uplatnenie minimálnej mzdy ako referenčnej veličiny, zmena sa nenavrhuje.

Ustanovením sa garantuje minimálna výška priemerného zárobku zamestnanca používaného na pracovnoprávne účely. Vzhľadom na to, že ide o garanciu minimálnej výšky niektorých plnení poskytovaných zamestnancom v súvislosti s pracovným pomerom, javí sa väzba na inštitút minimálnej mzdy resp. minimálnych mzdových nárokov opodstatnená. Je možné uvažovať s vypustením tejto garancie bez náhrady iným inštitútom, avšak v súčasnom návrhu novely Zákonníka práce sa takýto krok nenavrhuje. 
	Zachovať MM
ako referenčný rámec minimálnych mzdových nárokov.		
MPSVR SR	Zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení 
zákona č. 131/2002 Z. z., zákona č. 143/2002 Z. z., zákona č.  85/2002 Z. z., zákona č. 411/2002 Z. z., zákona č. 667/2002 Z. z., zákona č. 139/2003 Z. z., zákona č. 267/2003 Z. z., zákona č. 453/2003 Z. z., zákona č. 550/2003 Z. z., zákona č. 551/2003 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 382/2004 Z. z., zákona č. 403/2004 Z. z., zákona č. 612/2004 Z. z., zákona č. 728/2004 Z. z., zákona č. 757/2004 Z. z., zákona č. 628/2005 Z. z., zákona č. 231/2006 Z. z., zákona č. 664/2006 Z. z., zákona č. 107/2007 Z. z., zákona č. 199/2007 Z. z., zákona č. 253/2007 Z. z. a zákona č. 348/2007 Z. z.
	§ 33 ods. 1:  Štátny zamestnanec v nominovanej štátnej službe, ktorého štátnozamestnanecké miesto sa zrušilo, zaradí sa mimo činnej štátnej služby najdlhšie na 18 mesiacov. Počas 12 mesiacov zaradenia mimo činnej štátnej služby patrí štátnemu zamestnancovi v nominovanej štátnej službe 70 % funkčného platu, ktorý by mu patril, ak by nebol zaradený mimo činnej štátnej služby, a počas ďalších šiestich mesiacov zaradenia mimo činnej štátnej služby patrí štátnemu zamestnancovi v nominovanej štátnej službe 50 % funkčného platu, ktorý by mu patril, ak by nebol zaradený mimo činnej štátnej služby. Ak takto vypočítaná suma je nižšia ako minimálna mzda ustanovená osobitným predpisom, patrí štátnemu zamestnancovi v nominovanej štátnej službe suma minimálnej mzdy platná odo dňa zaradenia mimo činnej štátnej služby.
	MPSVR SR pripravuje v súčasnosti nový zákon o štátnej službe, v ktorom sa s väzbou plnení na minimálnu mzdu nepočíta. V prípade, ak sa ponechá inštitút „nominovaná štátna služba“ a na ňu nadväzujúce ustanovenie o zaradení takéhoto štátneho zamestnanca z taxatívne určených dôvodov mimo činnej štátnej služby, potom jeho prípadné nároky budú odvodené od iného inštitútu, napr. od sumy vybranej  platovej tarify ustanovenej v novom zákone.
Z uvedených dôvodov sa so zmenou ustanovenia § 33 ods. 1 v súčasnosti neuvažuje. Nový zákon o štátnej službe je zahrnutý do návrhu Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2008 s predpokladanou účinnosťou od 1. januára 2009.	Zachovať MM ako referenčnú
hodnotu pre minimálny mzdový nárok.	Súhlasíme za predpokladu, že úprava nezvýši nároky verejných financií.	
MPSVR SR	Zákon č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách v znení zákona č. 530/2004 Z. z., zákona č. 81/2005 Z. z., zákona č. 312/2005 Z. z. a zákona č. 348/2007 Z. z.	§ 25a: Zamestnancovi nepatrí náhrada liečebných výdavkov podľa § 25, ak zamestnanec, manžel a deti zamestnanca sú počas dočasného vyslania zdravotne poistení v cudzine; zamestnanca, manžela a deti zamestnanca počas dočasného vyslania zdravotne poistí zamestnávateľ. Zamestnanec sa zúčastňuje na zdravotnom poistení vo výške podľa osobitného predpisu. Zamestnanec sa zúčastňuje na zdravotnom poistení za manžela, ktorý nasleduje zamestnanca do miesta dočasného vyslania vo výške 4 % z minimálnej mzdy. Podrobnosti spoluúčasti zamestnanca na zdravotnom poistení za seba a za manžela, ktorý ho nasleduje do miesta dočasného vyslania, určí zamestnávateľ vo vnútornom predpise. 

§ 32a ods. 2: Zamestnancovi podľa odseku 1 patrí náhrada výdavkov spojených s pobytom manžela v sume dvojnásobku až triapolnásobku minimálnej mzdy v prepočte na cudziu menu, náhrada výdavkov spojených s pobytom dieťaťa v sume minimálnej mzdy až dvojnásobku minimálnej mzdy v prepočte na cudziu menu a náhrada výdavkov spojených s doplnením šatníka v sume trojnásobku až päťnásobku minimálnej mzdy; suma náhrad sa dohodne v pracovnej zmluve. Prepočet slovenskej meny na cudziu menu sa vykoná kurzom podľa osobitného predpisu.
	V ustanovení § 25a zákona o cestovných náhradách  je zatiaľ nevyhnutné ponechať väzbu na minimálnu mzdu. 
Poznámka: Problematika odviazania inštitútu minimálnej mzdy zo zákona bola konzultovaná s MZV SR, ktoré uvedené ustanovenie alternatívne môže aplikovať na zamestnanca, ktorý je dočasne vyslaný do cudziny, ako aj  za  jeho nepracujúceho manžela (uvedená problematika sa týka  štátneho zamestnanca  a zamestnanca  pri výkone práce vo verejnom záujme).
MZV SR v procese tvorby zákona o zahraničnej službe uvažuje zaviesť namiesto „komerčného poistenia“ (v tomto prípade sú zamestnanci vyňatí z verejného poistenia) inštitút  „komerčného zdravotného pripoistenia“ pre zamestnancov štátnej  služby a zamestnancov, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme v cudzine a ich rodinných príslušníkov. Na základe vyššie uvedeného by sa automaticky odpojila väzba na minimálnu  mzdu.  V ustanovení § 25a zákona o cestovných náhradách je možné odpojiť väzbu na minimálnu mzdu s účinnosťou od 1. januára 2009, keď má nadobudnúť účinnosť novela zákona o cestovných náhradách, resp. od účinnosti zákona o zahraničnej službe, ak by „komerčné zdravotné pripoistenie“ bolo predmetom tohto zákona.  
 
V ustanovení § 32a ods. 2 zákona o cestovných náhradách je zatiaľ nevyhnutné ponechať väzbu na minimálnu mzdu. Zamestnanci príspevkových organizácií štátu, ktorých objem výdavkov na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania je vyšší ako príspevok z rozpočtu zriaďovateľa, sú  odmeňovaní podľa Zákonníka práce. Z tohto dôvodu nie je možné výšku jednotlivých plnení určiť percentom z časti platu v cudzej  mene tak, ako je to v prípade štátnych zamestnancov a zamestnancov, ktorí sú odmeňovaní podľa zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme.  
Vo väzbe na možné zmeny v odmeňovaní príspevkových organizácií štátu v  pripravovanom  novom  zákone o verejnej službe sa uvedená väzba na minimálnu mzdu  možno automaticky odpojí.
Poznámka:
Konzultované s MZV SR, ktoré  uvedené ustanovenie aplikujú len v prípade odmeňovania zamestnancov príspevkových organizácií štátu, ktorí sú dočasne vyslaní do cudziny, podľa Zákonníka práce.
(Pozn.: stanovisko MPSVR SR zo dňa 2.2.2007, č.s. 1453/2007-I/12)

Podľa návrhu nového zákona o verejnej službe by zamestnanci príspevkových organizácií štátu mali byť odmeňovaní len podľa zákona o verejnej službe a z tohto dôvodu sa ustanovenie § 32a zo zákona o cestovných náhradách vypustí a väzba na minimálnu mzdu sa tak automatický odpojí. V prípade, ak by nedošlo k odpojeniu minimálnej mzdy z uvedeného dôvodu, upraví sa priamo ustanovenie § 32a ods. 2 zákona o cestovných náhradách a minimálna mzda sa nahradí inou veličinou, napr. násobkom životného minima.
V ustanovení § 32a ods. 2 zákona o cestovných náhradách je možné odpojiť väzbu na minimálnu mzdu s účinnosťou od 1. januára 2009, keď má nadobudnúť účinnosť nový zákon o verejnej službe a novela zákona o cestovných náhradách.   
(Pozn.: stanovisko MPSVR SR k §32a zo dňa 11.12.2007, č.s. 31999/2007-I/12)
	Zachovať MM ako vymeriavací základ pre účely platenia zdravotného poistenia.

Zachovanie alebo eliminácia
MM ako referenčnej hodnoty pre účely uvedených náhrad je v pôsobnosti rezortu.	Ustanovenie týkajúce sa odvodov by malo byť spoločne riešené v pracovnej skupiny zameranej na odvody.

Vyjadrenie k stanovisku gestora zo dňa 2.2.2007:
Nesúhlas.
Súvis medzi výdavkami na pobyt a nákladmi na šatník s minimálnou mzdou neexistuje, MM by mala byť nahradená inou veličinou- napr. násobkom ŽM, alebo absolútnou hodnotou,  ktorá by sa automaticky valorizovala o infláciu. (Náhrada za pobyt dieťaťa nemôže byť posudzovaná podľa ZP, v hodnote MM...)
	
MPSVR SR	Zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 551/2003 Z. z., zákona č. 600/2003 Z. z., zákona č. 5/2004 Z. z., zákona č. 43/2004 Z. z., zákona č. 186/2004 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 391/2004 Z. z., zákona č. 439/2004 Z. z., zákona č. 523/2004 Z. z., zákona č. 721/2004 Z. z., zákona č. 82/2005 Z. z., zákona č. 244/2005 Z. z., zákona č. 351/2005 Z. z., zákona č. 534/2005 Z. z., zákona č. 584/2005 Z. z., zákona č. 310/2006 Z. z., zákona č. 460/2006 Z. z., zákona č. 529/2006 Z. z., zákona č. 566/2006 Z. z., zákona č. 592/2006 Z. z., a zákona č. 677/2006 Z. z.	§ 57 ods. 2: Pravdepodobný denný vymeriavací základ zamestnanca a povinne nemocensky poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby je jedna tridsatina vymeriavacieho základu, z ktorého by sa platilo poistné na nemocenské poistenie za kalendárny mesiac, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky. Pravdepodobný denný vymeriavací základ dobrovoľne nemocensky poistenej osoby je jedna tridsatina minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou, ktorá platí ku dňu, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky. Pravdepodobný denný vymeriavací základ sa zaokrúhľuje na štyri desatinné miesta nahor. 

§ 84 ods. 4: Denný vymeriavací základ fyzickej osoby uvedenej v § 17 ods. 2 (úrazová dávka), ktorá nemá príjem z činnosti zamestnanca, je jedna tridsatina minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou, ktorá platí k prvému dňu kalendárneho mesiaca, v ktorom vznikol nárok na úrazovú dávku. Denný vymeriavací základ zamestnanca uvedeného v § 4 ods. 2 je odmena pripadajúca na jeden deň vykonávania práce na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru. 

§ 116 ods. 7:  Ak zamestnávateľ nesplní povinnosť ustanovenú v § 234 najneskôr do jedného roka od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia súdu a predbežný správca konkurznej podstaty alebo správca konkurznej podstaty nesplnia povinnosť ustanovenú v § 234 v lehote podľa odseku 6, doplatí sa do 30 dní od uplynutia tejto lehoty dávka garančného poistenia do výšky minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou podľa osobitného predpisu. 

§ 138 ods. 10: Vymeriavací základ, ak tento zákon neustanovuje inak, je mesačne najmenej vo výške minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou, ktorá platí k prvému dňu kalendárneho mesiaca, za ktorý sa platí poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie, poistné na poistenie v nezamestnanosti a poistné do rezervného fondu. 

§ 138 ods. 18: Vymeriavací základ, z ktorého štát platí poistné na starobné poistenie, invalidné poistenie a poistné do rezervného fondu solidarity za fyzickú osobu uvedenú v § 15 ods. 1 písm. e), je mesačne výška minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou, ktorá platí k prvému dňu kalendárneho mesiaca, za ktorý sa platí poistné.

§ 256 ods. 2: Výška dávky v nezamestnanosti sa určuje z pravdepodobného denného vymeriavacieho základu, ak poistenec nemal v rozhodujúcom období uvedenom v § 108 ods. 2 vymeriavací základ na platenie poistného na poistenie v nezamestnanosti. Pravdepodobný denný vymeriavací základ je jedna tridsatina minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou, ktorá platí k prvému dňu kalendárneho mesiaca, v ktorom vznikol nárok na dávku v nezamestnanosti. Pravdepodobný denný vymeriavací základ sa zaokrúhľuje na štyri desatinné miesta nahor.
	V § 57 ods. 2 referenčnú veličinu minimálnu mzdu ponechávame, pretože minimálna mzda sa v tomto § využíva na ochranu systému nemocenského poistenia pred zneužívaním fyzickou osobou, ktorá si dobrovoľne platí nemocenské poistenie z maximálneho vymeriavacieho základu a vznikne jej nárok na dávku v deň vzniku tohto poistenia.

V § 84 ods. 4  referenčnú veličinu minimálnu mzdu ponechávame - minimálna mzda v tomto prípade má zabezpečiť minimálnu výšku úrazovej dávky fyzickej osobe, ktorá utrpela pracovný úraz resp. chorobu z povolania pri vykonávaní činností uvedených v § 17 ods. 2 a nemá príjem z činnosti zamestnanca. 

V § 116 ods. 7 referenčnú veličinu minimálnu mzdu ponechávame z dôvodu, že zabezpečuje minimálnu výšku  doplatku k poskytnutému preddavku ku garančnej dávky  v prípade, že si zamestnávateľ resp. správca konkurznej podstaty nesplní povinnosť v § 234 do jedného roka od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia súdu. 

V § 138 ods. 10 referenčnú veličinu minimálnu mzdu ponechávame z nasledujúcich dôvodov:
a)	Ak bude existovať minimálna cena práce (minimálna mzda) v zákonníku práce nie je efektívne z hľadiska systému sociálneho poistenia pre zamestnanca resp. zamestnávateľa určiť platbu z iného vymeriavacieho základu. Nahradenie minimálnej mzdy percentom z priemernej mzdy by spôsobilo, že pri zamestnancovi s minimálnou mzdou by sa poistné platilo z vyššej resp. nižšej sumy ako je skutočnosť – nakoľko nie je možné presne prostredníctvom percenta priemernej mzdy kopírovať minimálnu mzdu. 
b)	Stále živo diskutovanou témou je spoločný výber daní a odvodov, ktorého koncepcia predpokladá spoločný vymeriavací základ pre sociálne a zdravotné poistenie. Aj pri nerealizovaní uvedenej koncepcie by rozdielny minimálny vymeriavací základ pre platbu sociálneho a zdravotného poistenia znamenal ďalšie „skomplikovanie“ odvodového systému Slovenskej republiky.
c)	Minimálna mzda ako minimálny vymeriavací základ zabezpečuje funkciu pre poistencov (aj SZČO a dobrovoľne poistené FO) nepriamej garancie minimálnej výšky dávky, nakoľko výška minimálnej dávky nie je určená v zákone priamo. Uvedená funkcia minimálnej mzdy chráni budúce nároky všetkých poistencov najmä však SZČO (dobrovoľne poistené SZČO).
d)	Umožnenie platby  z nižšieho vymeriavacieho základu ako je minimálny mzda pre dobrovoľne poistené SZČO  by si vyžiadalo ako bolo spomenuté na zasadnutí č. 3 vytvorenie osobitného systému pre SZČO. Problémom by však bol poistenec, ktorý je zamestnancom a zároveň vykonáva  samostatne zárobkovú činnosť  a výpočet dávky z oboch systémov.

V § 138 ods. 18 v tomto § existuje možnosť nahradenia minimálnej mzdy inou veličinou (% z priemernej mzdy), nakoľko v tomto prípade ide o tzv. transfer štátu za fyzickú osobu, ktorej sa poskytuje peňažný príspevok za opatrovanie.
	Zachovať MM ako minimálny vymeriavací základ pre účely zákona o sociálnom poistení.	Ustanovenie týkajúce sa odvodov by malo byť spoločne riešené v pracovnej skupiny zameranej na odvody.

Ustanovenie týkajúce sa odvodov by malo byť spoločne riešené v pracovnej skupiny zameranej na odvody.

	
MPSVR SR	Zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 5/2004 Z. z., 
zákona č. 191/2004 Z. z., zákona č. 453/2004 Z. z., zákona č. 577/2004 Z. z., zákona č. 613/2004 Z. z., zákona č. 614/2004 Z. z., zákona č. 721/2004 Z. z., zákona č. 305/2005 Z. z., zákona č. 471/2005 Z. z., zákona č. 573/2005 Z. z., zákona č. 310/2006 Z. z., a zákona č. 675/2006 Z. z. 	§ 4 ods. 1 písm. c): rodičia a ich deti do 25 rokov veku, ktoré nemajú príjem alebo majú príjem najviac vo výške minimálnej mzdy, žijúce s rodičmi v domácnosti, okrem detí, ktorým v čase evidencie uchádzačov o zamestnanie vznikol nárok na dávku v nezamestnanosti a detí, ktorým sa vypláca invalidný dôchodok podľa osobitného predpisu. (posudzovanie hmotnej núdze) 

§ 12 ods. 9:  Aktivačný príspevok vo výške 1 900 Sk mesačne patrí najviac šesť mesiacov dlhodobo nezamestnanej osobe, ktorá sa zamestná a pred nástupom do zamestnania mala zabezpečované základné životné podmienky a poskytnutú pomoc v hmotnej núdzi a jej príjem zo závislej činnosti je najmenej na úrovni minimálnej mzdy, najviac však na úrovni trojnásobku minimálnej mzdy. Odsek 8 na účely aktivačného príspevku pre dlhodobo nezamestnanú osobu platí primerane. 
	V zákone č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplní niektorých zákonov je väzba na minimálnu mzdu, ako referenčnú veličinu,  zakotvená iba v ustanoveniach § 4 ods. 1 písm. c) a ustanovení § 12 ods. 9.  Minimálna mzda je zákonom stanovená mzda, ktorej výška sa valorizuje k 1. októbru kalendárneho roka na základe nariadenia vlády Slovenskej republiky.
Odpojenie tejto referenčnej veličiny od vyššie citovaného zákona by si vyžadovalo definovanie novej veličiny, ktorá by taktiež musela byť stanovená na základe právnej normy súčasťou, ktorej by bol stanovený aj mechanizmus jej valorizácie. 
Vzhľadom na vyššie uvedené považujeme odpojenie minimálnej mzdy, ako referenčnej veličiny, od zákona o pomoci v hmotnej núdzi v súčasnosti za nereálne.

Stanovisko MPSVR SR zo dňa 12.12.2007, č.s. 32049/2007 - I/21 k návrhu sociálnych partnerov:
MPSVR SR trvá na zachovaní súčasného právneho stavu. Uvedený právny predpis má vo vzťahu k minimálnej mzde v dotknutých ustanoveniach väzbu na uplatnenie sa na pracovnom trhu s následným príjmom z pracovnej činnosti.  
Je teda prejavom naplnenia hlavného princípu pomoci v hmotnej núdzi – motivácie k práci a zabezpečenia príjmu vlastným pričinením. Nahradenie minimálnej mzdy ako referenčnej veličiny životným minimom by podľa uvedeného bolo  nesystémové.
  	Zachovať  MM ako referenčnú
hodnotu.

Netrvá na zachovaní MM ako referenčnej hodnoty.
Návrh:
Viazať na ŽM ako je to v prípade nezdaniteľnej sumy.
	Navrhujeme aplikovať ŽM ako referenčnú veličinu pre posudzovanie príjmu. 

Navrhujeme referenčnú veličinu ŽM, alebo PM.	
MPSVR SR	Zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 191/2004 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 585/2004 Z. z., zákona č. 614/2004 Z. z., zákona č. 1/2005 Z. z., zákona č. 82/2005 Z. z.,  zákona č. 528/2005 Z. z., zákona č. 573/2005 Z. z., zákona č. 310/2006 Z. z., zákona č. 693/2006 Z. z.

	§ 49 ods. 3: Príspevok (na SZČ) sa poskytuje vo výške najviac 100 % z 24-násobku minimálnej celkovej ceny práce platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, ktorý predchádza kalendárnemu mesiacu, v ktorom sa príspevok poskytuje. 

§ 49 ods. 4: Minimálna celková cena práce na účely tohto zákona je súčet minimálnej mzdy a úhrady preddavku na poistné na zdravotné poistenie, poistného na sociálne poistenie a príspevku na starobné dôchodkové sporenie platených zamestnávateľom. 

§ 52 ods. 7: Príspevok (na aktivačnú činnosť) podľa odseku 6 sa poskytuje na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi úradom a obcou, na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi úradom a právnickou osobou alebo fyzickou osobou podľa odseku 5 písm. a) až j) a na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi úradom a mimovládnou organizáciou podľa odseku 5 písm. k) mesačne vo výške najviac 10 % z celkovej minimálnej ceny práce podľa § 49 ods. 4 na jedného uchádzača o zamestnanie vykonávajúceho aktivačnú činnosť, najdlhšie počas trvania aktivačnej činnosti. 

§ 56 ods. 2: Príspevok na jedno zriadené pracovné miesto v chránenej dielni alebo na chránenom pracovisku sa poskytuje vo výške najviac 100 % z 24-násobku minimálnej celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, ktorý predchádza kalendárnemu mesiacu, v ktorom sa príspevok poskytuje. 

§ 56 ods. 6: Úhradu preukázaných dodatočných nákladov poskytuje úrad aj samostatne. Ak sa úhrada preukázaných dodatočných nákladov poskytuje samostatne, jej výška je najviac 100 % z 24-násobku minimálnej celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, ktorý predchádza kalendárnemu mesiacu, v ktorom sa príspevok poskytuje. 

§ 57 ods. 3: Príspevok (občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti) sa poskytuje vo výške najviac 100 % z 24-násobku minimálnej celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, ktorý predchádza kalendárnemu mesiacu, v ktorom sa príspevok poskytuje. 

§ 57 ods. 6: Úhradu preukázaných dodatočných nákladov poskytuje úrad aj samostatne. Ak sa úhrada preukázaných dodatočných nákladov poskytuje samostatne, jej výška je najviac 100 % z 24-násobku minimálnej celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, ktorý predchádza kalendárnemu mesiacu, v ktorom sa príspevok poskytuje. 

§ 60 ods. 4: Príspevok (na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov) poskytuje úrad, v ktorého územnom obvode je zriadená chránená dielňa alebo chránené pracovisko, vo výške najviac 7-násobku minimálnej celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 ku koncu kalendárneho roka predchádzajúceho kalendárnemu roku, v ktorom sa príspevok poskytuje, na jedného občana so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a). 

§ 64 ods. 2: Na započítanie jedného občana so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) na účely podľa odseku 1 je potrebné preukázať, že súčasťou ceny za realizovanú zadanú zákazku sú náklady na mzdu občana so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), na preddavok na poistné na zdravotné poistenie, na poistné na sociálne poistenie a na príspevok na starobné dôchodkové sporenie platené zamestnávateľom, vo výške trojnásobku minimálnej celkovej ceny práce platnej k 1. januáru kalendárneho roka, za ktorý zamestnávateľ plní povinnosť podľa § 63 ods. 1 písm. d). 

§ 65 ods. 1: Zamestnávateľ, ktorý nezamestnáva určený povinný podiel počtu občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) na celkovom počte svojich zamestnancov podľa § 63 ods. 1 písm. d), je povinný najneskôr do 31. marca nasledujúceho kalendárneho roka odviesť na účet úradu za každého občana, ktorý mu chýba do splnenia povinného podielu počtu občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), odvod vo výške trojnásobku mesačnej minimálnej mzdy platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, v ktorom sa odvod za nesplnenie povinného podielu počtu občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) odvádza. 

§ 65 ods. 2: Ak úrad viedol v evidencii uchádzačov o zamestnanie občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) len časť kalendárneho roka, odvod podľa odseku 1 sa znižuje o sumu, ktorá je súčinom sumy mesačnej minimálnej mzdy platnej k 31. marcu kalendárneho roka, v ktorom sa odvádza odvod za neplnenie povinného podielu počtu občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), polovice počtu mesiacov, počas ktorých úrad v evidencii uchádzačov o zamestnanie neviedol občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a), a počtu občanov so zdravotným postihnutím podľa § 9 ods. 1 písm. a) chýbajúcich do splnenia povinného podielu podľa § 63 ods. 1 písm. d).
	MPSVR SR už pripravilo návrh na odpojenie minimálnej mzdy ako referenčnej veličiny v predmetnom zákone, a to prostredníctvom zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorého účinnosť sa predpokladá od 1. mája 2008. Minimálna mzda ako referenčná veličina bude v dotknutých ustanoveniach nahradená priemernou mzdou zamestnanca v hospodárstve SR.	Zachovať  MM ako referenčnú
hodnotu.	Súhlasíme s návrhom MPSVR SR (už bolo zapracované).	
MS SR	Zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok. 
40/2006 Z. z. - Úplné znenie zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok
	§ 238 ods. 5: Dovolanie nie je prípustné ani vo veciach, v ktorých bolo napadnuté právoplatné rozhodnutie odvolacieho súdu o peňažnom plnení neprevyšujúcom trojnásobok minimálnej mzdy a v obchodných veciach desaťnásobok minimálnej mzdy; na príslušenstvo pohľadávky sa neprihliada. Na určenie minimálnej mzdy je rozhodujúci deň podania návrhu na prvostupňovom súde; 
	MS nepovažuje za vhodné platnú úpravu meniť.

Minimálna mzda ako referenčná veličina je ekvivalentom na ustanovenie limitu prípustnosti dovolania v občianskoprávnom konaní. Tento ekvivalent má svoje opodstatnenie a jeho nahradenie absolútnou veličinou by malo za následok pravidelný vstup do zákona kódexového typu v súvislosti s valorizačnými mechanizmami. Nemá väzbu na poistné a daňové odvody.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR, na ktorom sa dohodlo, že v zákone č. 99/1963 Zb. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou životné minimum.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu.	Nesúhlas.
Vecné prepojenie peňažného plnenia s minimálnou mzdou chýba. MM navrhujeme nahradiť absolútnou veličinou  a jej násobkom valorizovanou o infláciu. (prípadne ŽM)
	
MS SR	Zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení zákona č. 543/2002 Z. z., zákona č. 747/2004 Z. z., a zákona č. 628/2005 Z. z.
	§ 5 ods. 6: Povinná osoba je povinná zverejniť označenie nehnuteľnej veci vrátane bytov a nebytových priestorov a hnuteľnej veci, ktorej nadobúdacia cena bola vyššia ako 20-násobok minimálnej mzdy vo vlastníctve štátu, verejnoprávnej inštitúcie, obce, vyššieho územného celku alebo orgánu verejnej moci, ktorý táto povinná osoba previedla do vlastníctva alebo ktorý prešiel do vlastníctva inej osoby než orgánu verejnej moci, dátum prevodu alebo prechodu vlastníctva a právny titul, ako aj informácie o osobných údajoch a iných identifikačných údajoch osôb, ktoré nadobudli tento majetok do vlastníctva, a to v rozsahu
a) meno a priezvisko, názov alebo obchodné meno,
b) adresa pobytu alebo sídlo,
c) identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu – podnikateľa.
	V súčasnosti MS SR považuje minimálnu mzdu ako referenčnú veličinu v zákone č. 211/2000 Z. z. vo vzťahu k povinnosti zverejnenia nehnuteľného majetku štátu pri jeho prevode do vlastníctva inej osoby za vyhovujúci právny inštitút; nemá žiadnu väzbu na stanovenie daňových a poistných odvodov. 

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR, na ktorom sa dohodlo, že v zákone č. 211/2000 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou životné minimum.
	Zachovanie alebo eliminácia MM ako referenčnej hodnoty  v pôsobnosti rezortu	Nesúhlas. Vecné prepojenie peňažného plnenia s minimálnou mzdou chýba. MM navrhujeme nahradiť absolútnou veličinou (jej násobkom) valorizovanou o infláciu. (prípadne ŽM)	
MS SR	Zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 185/2002 Z. z., zákona č. 670/2002 Z. z., zákona č. 426/2003 Z. z., zákona č. 458/2003 Z. z., zákona č. 462/2003 Z. z., zákona č. 505/2003 Z. z., zákona č. 514/2003 Z. z., zákona č. 548/2003 Z. z., zákona č. 595/2003 Z. z., zákona č. 267/2004 Z. z., zákona č. 403/2004 Z. z., zákona č. 530/2004 Z. z., zákona č. 586/2004 Z. z., zákona č. 609/2004 Z. z., zákona č. 757/2004 Z. z., zákona č. 122/2005 Z. z., a zákona č. 622/2005 Z. z.
	§ 112: Sudcovi, ktorý v dôsledku úrazu, ku ktorému došlo v dôsledku trestného činu spáchaného inou osobou pre výkon funkcie sudcu alebo v dôsledku konania, ktoré smerovalo proti výkonu funkcie sudcu, stratil schopnosť vykonávať funkciu sudcu, patrí jednorazové mimoriadne odškodnenie vo výške stonásobku minimálnej mzdy.
 
§ 113 ods. 1: Ak sudca, ktorý z dôvodu úrazu, ku ktorému došlo v dôsledku trestného činu spáchaného inou osobou pre výkon funkcie sudcu alebo v dôsledku konania, ktoré smerovalo proti výkonu funkcie sudcu, zomrel, patrí jednorazové odškodnenie pozostalých pozostalému manželovi a každému dieťaťu, ktoré má nárok na sirotský dôchodok vo výške päťdesiatnásobku minimálnej mzdy. V odôvodnených prípadoch sa jednorazové odškodnenie prizná aj rodičom zomretého sudcu vo výške dvadsaťnásobku minimálnej mzdy.
	MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Nemá väzbu na stanovenie daňových a poistných odvodov.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR. MS SR trvá na zachovaní minimálnej mzdy ako referenčnej veličiny v zákone č. 385/2000 Z. z.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu.	Nesúhlas. Vecné prepojenie medzi odškodnením sudcu a MM chýba.
Navrhujeme rovnaké riešenie, ako v prípade prokurátorov, navrhnutého GP, v prvom bode zoznamu. Platí pre oba paragrafy.	
MS SR	Zákon č. 65/2001 Z. z. o správe a vymáhaní súdnych pohľadávok v znení zákona č. 608/2004 Z. z. a zákona č. 341/2005 Z. z.	§ 4 ods. 8: Na trvalé upustenie od vymáhania súdnej pohľadávky vyššej ako desaťnásobok minimálnej mzdy sa vyžaduje súhlas Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. 

§ 4 ods. 13: Justičná pokladnica môže zo závažných dôvodov na písomnú žiadosť povinného celkom alebo čiastočne odpustiť pohľadávku nepresahujúcu šesťnásobok minimálnej mzdy,
	MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Výška minimálnej  mzdy je ekvivalentom na stanovenie hranice od ktorej sa vyžaduje súhlas MS na odpustenie súdnej pohľadávky. 
Nie je dôvod nahrádzať inou referenčnou veličinou. Nemá väzbu na stanovenie daňových a poistných odvodov.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR, na ktorom sa dohodlo, že v zákone č. 65/2001 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou životné minimum.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Nesúhlas. Vecné prepojenie medzi hodnotou pohľadávky a MM chýba. Navrhujeme stanovenie absolútnej veličiny valorizovanej o infláciu.(prípadne ŽM). Platí pre oba paragrafy.
	
MS SR	Zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení 
zákona č. 8/2005 Z. z., 
zákona č. 327/2005 Z. z. a zákona č. 331/2007 Z. z.	§ 56 ods. 2: Za disciplinárne previnenie možno uložiť ako disciplinárne opatrenie c) peňažnú pokutu až do výšky stonásobku minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom. 

§ 57 ods. 5: Ak disciplinárny senát rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previnenia, uloží mu povinnosť zaplatiť komore paušálne trovy konania vo výške minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom.
	MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Nemá väzbu na stanovenie daňových a poistných odvodov.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR, na ktorom sa dohodlo, že v zákone č. 586/2003 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou životné minimum.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	§ 56 Nesúhlas. Vecné prepojenie medzi hodnotou pokuty a MM chýba.
Ako referenčná veličina by mal slúžiť príjem v advokácii, alebo adekvátny tarifný plat zamestnanca v súdnictve.

§ 57 – nesúvisí s minimálnou mzdou. Trovy je možné objektívne vyčísliť nákladovou metódou.
	
 MS SR	Ústavný zákon č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení zákona č. 545/2005 Z. z.	čl. 7 ods. 4: Majetkovými pomermi podľa odseku 1 písm. e) sa rozumie
b) vlastníctvo hnuteľnej veci, ktorej zvyčajná cena presahuje 35-násobok minimálnej mzdy,
c) vlastníctvo majetkového práva alebo inej majetkovej hodnoty, ktorých menovitá hodnota presahuje 35-násobok minimálnej mzdy, alebo
d) existencia záväzku, ktorého predmetom je peňažné plnenie v menovitej hodnote presahujúcej 35-násobok minimálnej mzdy. 

Čl. 8 ods. 1: Verejnému funkcionárovi ....sa počas jedného roka od skončenia výkonu verejnej funkcie zakazuje
a) byť zamestnaný v pracovnom pomere alebo obdobnom pracovnoprávnom vzťahu u tých osôb, ak je jeho mesačná odmena v tomto zamestnaní vyššia ako 10-násobok minimálnej mzdy,
	MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Výška minimálnej  mzdy je ekvivalentom na  hodnotenie majetkových pomerov. Nie je účelné nahradiť inou referenčnou veličinou.
Nemá väzbu na stanovenie daňových a poistných odvodov.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR. MS SR trvá na zachovaní minimálnej mzdy ako referenčnej veličiny v zákone č. 357/2004 Z. z.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Čl.7. Nesúhlas. Vecné prepojenie medzi majetkovými pomermi a MM chýba, vzniká logický nesúlad medzi rastom MM a rastom hodnoty majetku.(ceny sa riadia trhovým mechanizmom, nie vyjednávaním tripartity) Navrhujeme zaviesť buď absolútnu veličinu valorizovanú o infláciu, alebo násobok ŽM.

Čl. 8. Nesúhlas. Kritérium nemá vzťah k MM, malo by sa viazať v pomere k predchádzajúcemu platu funkcionára vo verejnej funkcii.
	
MS SR	Zákon č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi a o zmene a doplnení zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov.
	§ 6 ods. 1 písm. c): Fyzická osoba má právo na poskytnutie právnej pomoci, ak ... c) hodnota sporu prevyšuje hodnotu minimálnej mzdy okrem sporov, v ktorých nie je možné hodnotu sporu vyčísliť v peniazoch.
 
§ 17 ods. 1 písm. e): Ak je príslušným súdom súd Slovenskej republiky, má fyzická osoba právo na poskytnutie právnej pomoci v cezhraničných sporoch, ak ....e) hodnota sporu prevyšuje hodnotu minimálnej mzdy okrem sporov, v ktorých nie je možné hodnotu sporu vyčísliť v peniazoch.
	MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Výška minimálnej mzdy je ekvivalentom na  určenie ukazovateľov pre poskytnutie právnej pomoci.  Nie je účelné nahradiť inou referenčnou veličinou. Nemá väzbu na stanovenie daňových a poistných odvodov.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR, na ktorom sa dohodlo, že v zákone č. 327/2005 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou životné minimum.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Nesúhlas. Neexistuje súvis s minimálnou mzdou. Rast cien (hodnoty sporu) nekoreluje s rastom MM, preto dochádza k posunom v hodnotách, ktoré tak nezodpovedajú realite. Navrhuje sa napr. 2x ŽM. Platí pre obidva paragrafy.
	
MS SR	Zákon č. 475/2005 Z. z. o výkone trestu odňatia slobody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 221/2006 Z. z.	§ 45 ods. 5: Odsúdenému nevzniká nárok na minimálnu mzdu podľa osobitného predpisu. 

§ 87: Odsúdený zodpovedá za škodu spôsobenú zavineným porušením povinnosti počas výkonu trestu na majetku štátu v správe ústavu; ak škoda neprevyšuje trojnásobok minimálnej mzdy, o náhrade škody rozhoduje riaditeľ ústavu.
	Obvinení a odsúdení sú zaraďovaní do rôznych stupňov a rôznych tried na základe nariadenia vlády SR č. 384/2006 Z. z. - o výške pracovnej odmeny a podmienkach jej poskytovania, a to podľa obtiažnosti a rozsahu prác; odmena sa vypočítava  z minimálnej mzdy, pričom je potrebné v zákone ustanoviť, že na minimálnu mzdu nemajú nárok.

MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Poistné a daňové odvody sa odvádzajú z odmeny. Minimálny vymeriavací základ stanovuje zákon o sociálnom poistení.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR, na ktorom sa dohodlo, že v § 87 zákona č. 475/2005 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou životné minimum.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	§ 45 Súhlas.

§ 87 Nesúhlas.
Hodnota majetku, resp. škody nesúvisí s MM, navrhujeme zmeniť za inú veličinu – absolútnu hodnotu valorizovanú o infláciu, príp. ŽM.	
MS SR	Vyhláška Ministerstva spravodlivosti č. 543/2005 Z. z. Slovenskej republiky o Spravovacom a kancelárskom poriadku pre okresne súdy, krajské súdy, Špeciálny súd a vojenské súdy v znení neskorších predpisov.	§ 72 ods. 3: Účastníkovi, ktorý nie je v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu, ale je zárobkovo činný, patrí náhrada za stratu na zárobku vypočítaná zo základu dane z príjmov fyzických osôb, delená počtom pracovných hodín pripadajúcich na kalendárny rok, ktorý osobitný predpis pripúšťa ako najvyšší rozsah pracovného času zamestnancov v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu. Výšku základu dane z príjmov fyzických osôb preukazuje účastník platobným výmerom vydaným orgánom vykonávajúcim správu dane za posledné zdaňovacie obdobie, ktoré predchádzalo dňu, v ktorom je nárok na náhradu uplatňovaný, ak bol vydaný; inak daňovým priznaním za posledné zdaňovacie obdobie. Ak nemožno výšku straty na zárobku spôsobom podľa predchádzajúcej vety preukázať, patrí účastníkovi náhrada za stratu na zárobku za hodinu v sume minimálnej hodinovej mzdy určenej podľa osobitného predpisu, najviac však osemnásobok tejto sumy za deň.
	MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Minimálna mzda sa používa pre výpočet náhrady za stratu na zárobku len v prípadoch, keď nie je možné výšku straty na zárobku preukázať.	Zachovať MM ako referenčnú hodnotu	Súhlas.	
MS SR	Zákon č. 215/2006 Z. z. o odškodňovaní osôb poškodených násilnými trestnými činmi.	§ 5 ods. 1: Na výpočet odškodnenia, ak ide o ujmu na zdraví, sa primerane použijú ustanovenia osobitného predpisu upravujúceho poskytovanie náhrady za bolesť a náhrady za sťaženie spoločenského uplatnenia; náhradu za sťaženie spoločenského uplatnenia nemožno zvýšiť. Ak bola trestným činom spôsobená smrť, poškodený má nárok na vyplatenie odškodnenia v sume päťdesiatnásobku minimálnej mzdy. Ak právo na odškodnenie majú viacerí poškodení, rozdelí sa uvedená suma medzi nich rovnakým dielom. Ak bola poškodenému spôsobená ujma na zdraví znásilnením alebo sexuálnym násilím, poškodený má nárok na vyplatenie odškodnenia za spôsobenú morálnu škodu v sume desaťnásobku minimálnej mzdy. 

§ 6: Celková suma odškodnenia poskytnutá podľa tohto zákona nesmie presiahnuť päťdesiatnásobok minimálnej mzdy.
	MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Výška minimálnej mzdy je ekvivalentom, ktorý nemá väzbu na stanovenie daňových a poistných odvodov.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR, na ktorom sa dohodlo, že v zákone č. 215/2006 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou životné minimum.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Nesúhlas.
Hodnota majetku, resp. odškodnenia nesúvisí s MM, navrhujeme zmeniť za inú veličinu – absolútnu hodnotu valorizovanú o infláciu, príp. ŽM. Platí pre oba paragrafy.	
MS SR	Zákon č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby.	§ 32 ods. 4: Nárok na minimálnu mzdu podľa osobitného predpisu obvinenému nevzniká. 

§ 51: Obvinený zodpovedá za škodu spôsobenú zavineným porušením povinností počas výkonu väzby na majetku štátu v správe ústavu; ak škoda neprevyšuje trojnásobok minimálnej mzdy, o náhrade škody rozhoduje riaditeľ ústavu.
	Obvinení a odsúdení sú zaraďovaní do rôznych stupňov a rôznych tried na základe nariadenia vlády SR č. 384/2006 Z. z. - o výške pracovnej odmeny a podmienkach jej poskytovania, a to podľa obtiažnosti a rozsahu prác; odmena sa vypočítava  z minimálnej mzdy, pričom je potrebné v zákone ustanoviť, že na minimálnu mzdu nemajú nárok. 

MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Poistné a daňové odvody sa odvádzajú z odmeny. Minimálny vymeriavací základ stanovuje zákon o sociálnom poistení.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MS SR, na ktorom sa dohodlo, že v § 51 zákona č. 221/2006 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená referenčnou veličinou životné minimum.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	§ 32 Súhlas.

§ 51 Nesúhlas.
Výška škody nesúvisí s MM, navrhujeme zmeniť za inú veličinu – absolútnu hodnotu valorizovanú o infláciu, príp. ŽM.	
MS SR	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 384/2006 Z. z. o výške pracovnej odmeny a podmienkach jej poskytovania obvineným a odsúdeným. 	§ 3 ods. 3: Výška pracovných taríf uvedených v prílohách č. 3 a 4 sa upraví vždy k 1. októbru príslušného kalendárneho roka, ak bude výška minimálnej mzdy v tomto roku zvýšená podľa osobitného zákona. Upravená výška mesačných pracovných taríf v prílohe č. 3 sa rovná súčinu výšky platných pracovných taríf a koeficientu nárastu minimálnej mzdy po zaokrúhlení na celé desaťkoruny smerom nahor. Koeficient nárastu minimálnej mzdy sa vypočíta ako podiel výšky ustanovenej minimálnej mzdy a výšky minimálnej mzdy ustanovenej v roku, ktorý mu predchádzal; zaokrúhľuje sa s presnosťou na dve desatinné miesta.	Obvinení a odsúdení sú zaraďovaní do rôznych stupňov a rôznych tried na základe nariadenia vlády SR č. 384/2006 Z. z. - o výške pracovnej odmeny a podmienkach jej poskytovania, a to podľa obtiažnosti a rozsahu prác; odmena sa vypočítava  z minimálnej mzdy, pričom je potrebné v zákone ustanoviť, že na minimálnu mzdu nemajú nárok.

MS SR nepovažuje za vhodné nahradiť minimálnu mzdu inou referenčnou veličinou. Jej zrušenie resp. nahradenie by bolo zbytočné a nesystémové.

Poistné a daňové odvody sa odvádzajú z odmeny. Minimálny vymeriavací základ stanovuje zákon o sociálnom poistení.
	Zachovať MM ako referenčný rámec.	Súhlas.	
MŠ SR	Zákon č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde v znení 
zákona č. 231/2000 Z. z., zákona č. 528/2003 Z. z. a zákona č. 363/2007 Z. z.	§ 11 ods. 1 písm. e): Pôžičku možno priznať žiadateľovi, ktorý spĺňa niektorú z týchto podmienok ... 
e) priemerný mesačný príjem na člena domácnosti ku dňu podania žiadosti o pôžičku je nižší ako minimálna mzda.
	Ukazovateľ minimálna mzda je jedným z viacerých kritérií posudzovania žiadateľov o študentskú pôžičku, ktorý v zásadnej miere neovplyvní objektívnosť poskytovania študentských pôžičiek. Súhlasíme preto s odpojením predmetnej referenčnej veličiny od tohto zákona.	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu
Návrh: viazať na ŽM
	Súhlas s návrhom KOZ SR.	
MV SR	Zákon Slovenskej národnej rady č. 346/1990 Zb. o voľbách do orgánov samosprávy obcí v znení zákona č. 8/1992 Zb., 
zákona č. 60/1993 Z. z., zákona č. 252/1994 Z. z., zákona č. 222/1996 Z. z., zákona č. 233/1998 Z. z., zákona č. 318/1998 Z. z., zákona č. 331/1998 Z. z., zákona č. 389/1999 Z. z., zákona č. 302/2000 Z. z., zákona č. 36/2002 Z. z., zákona č. 515/2003 Z. z. a zákona č. 335/2007 Z. z.	§ 55 ods. 1: Funkcia člena volebnej komisie je čestnou funkciou. Člen volebnej komisie nesmie byť pre výkon svojej funkcie obmedzený v právach a nárokoch vyplývajúcich z jeho pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu; predovšetkým má nárok na pracovné voľno s náhradou mzdy, prípadne ak ide o samostatne zárobkovo činnú osobu na náhradu, ktorá sa rovná pomernej časti minimálnej mzdy pracovníkov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou.	Referenčná veličina „minimálna mzda“ sa používa i v § 55 ods. 1 zákona č. 346/1990 Zb., § 12 ods. 6 a § 20 ods. 5 zákona č. 302/2001 Z. z., § 52 ods. 1 zákona č. 303/2001 Z. z., § 52 ods. 3 písm. b) zákona č. 315/2001 Z. z., § 41 ods. 2 zákona č. 331/2003 Z. z., § 50 ods.1 zákona č. 333/2004 Z. z., § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. 
V aplikačnej praxi sa tieto právne predpisy doposiaľ osvedčili, najmä vzhľadom na valorizačný mechanizmus, ktorý je imaginárnym znakom minimálnej mzdy (mesačnej i hodinovej) a taktiež nezanedbateľný je šetrný vplyv na štátny rozpočet i rozpočty územných samospráv.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné vo vyššie citovaných zákonoch inštitút minimálnej mzdy ponechať.
	Zachovať MM ako referenčnú hodnotu	Súhlas.	
MV SR	Zákon č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení zákona č. 359/2000 Z. z., zákona č. 405/2000 Z. z., zákona č. 223/2001 Z. z., zákona č. 381/2001 Z. z., zákona č. 441/2001 Z. z., zákona č. 490/2001 Z. z., zákona č. 73/2002 Z. z., zákona č. 396/2002 Z. z., zákona č. 660/2002 Z. z., zákona č. 247/2003 Z. z., zákona č. 430/2003 Z. z., zákona č. 450/2003 Z. z., zákona č. 510/2003 Z. z., zákona č. 534/2003 Z. z., zákona č. 121/2004 Z. z., zákona č. 174/2004 Z. z., zákona č. 579/2004 Z. z., zákona č. 725/2004 Z. z., zákona č. 69/2005 Z. z., zákona č. 91/2005 Z. z., zákona č. 93/2005 Z. z., zákona č. 558/2005 Z. z., zákona č. 571/2005 Z. z., zákona č. 572/2005 Z. z., zákona č. 224/2006 Z. z., zákona č. 25/2007 Z. z. a zákona č. 335/2007 Z. z.
	§ 51 ods. 3:  Ak pri dopravnej nehode došlo k usmrteniu osoby alebo k jej zraneniu, ak došlo k poškodeniu cesty alebo všeobecne prospešného zariadenia, ak unikli nebezpečné veci alebo ak na niektorom zo zúčastnených vozidiel vrátane prepravovaných vecí alebo na inom majetku vznikla hmotná škoda zrejme prevyšujúca desaťnásobok minimálnej mzdy zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou ustanovenou osobitným predpisom, účastník dopravnej nehody je povinný ...	V zákone NR SR č.315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách je referenčná veličina „minimálna mzda“ ustanovená v § 51 ods. 3. Použitie referenčnej veličiny „minimálna mzda“, i vzhľadom na v nej obsiahnutý valorizačný mechanizmus, sa osvedčilo a je na účely zákona vyhovujúce.
Referenčnú veličinu „minimálna mzda“ v ustanovení § 51 ods. 3 zákona NR SR č.315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách ponechávame.
(Pozn.: stanovisko MV SR zo dňa 5.2.2007, č.s. KM-479/2007)

MV SR pripravuje nový zákon o premávke na pozemných komunikáciách, kde bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená násobkom väčšej škody podľa Trestného zákona. Nadobudnutie účinnosti tohto nového zákona sa predpokladá 1. júla 2008.
(Pozn.: stanovisko MV SR zo dňa 3.12.2007, č.s. KM-4733/2007)	Zachovanie alebo elimináciu MM ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Vyjadrenie k stanovisku gestora zo dňa 5.2.2007:
Nesúhlas.
Výška škody nesúvisí s MM, navrhujeme zmeniť za inú veličinu – absolútnu hodnotu valorizovanú o infláciu, príp. ŽM.	
MV SR	Zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície 
v znení neskorších predpisov.

408/2006 Z. z. - Úplné znenie zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície
	§ 43 ods. 5: Po dobu zaradenia policajta v zálohe pre prechodne nezaradených policajtov a) z dôvodu podľa odseku 1a 3 patrí policajtovi 80 % služobného platu, najmenej však vo výške minimálnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom, b) z dôvodu podľa odseku 2 písm. a) a b) patrí policajtovi 60 % služobného platu, najmenej však vo výške minimálnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom, c) z dôvodu podľa odseku 2 písm. c) patrí policajtovi služobný plat vo výške minimálnej mzdy. 
§ 46 ods. 3: Policajtovi, ktorý bol dočasne pozbavený výkonu štátnej služby, sa poskytne služobný plat vo výške minimálnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom. Tento služobný plat sa zvyšuje o 10 % priznaného služobného platu na každú vyživovanú osobu, najviac však do výšky 70 % priznaného služobného platu.	Referenčnú veličinu „minimálna mzda“ v ustanoveniach § 43 ods. 5 a § 46 ods.3 zákona č.73/1998 Z. z. ponechávame z nasledovných dôvodov:
a) Ide o právnu úpravu služobného platu policajta buď počas jeho zaradenia do zálohy ako prechodne nezaradeného policajta, keď zákon garantuje tomuto policajtovi služobný plat ustanoveným percentom služobného platu, najmenej však vo výške minimálnej mzdy alebo počas jeho dočasného pozbaveného výkonu štátnej služby, keď  zákon garantuje tomuto policajtovi služobný plat najmenej vo výške minimálnej mzdy.
b) Ak by  bola vo vyššie uvedených ustanoveniach zákona minimálna mzda nahradená inou veličinou (napr. určitým násobkom životného minima alebo iba určitým percentom funkčného platu policajta) i naďalej by bolo potrebné rešpektovať zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. zákona č. 90/1996 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších zákonov.
Podľa § 3 ods. 1 zákona o minimálnej mzde, ak mzda zamestnanca nedosiahne v kalendárnom mesiaci výšku minimálnej mzdy, zamestnávateľ poskytne zamestnancovi doplatok, ktorý predstavuje rozdiel medzi dosiahnutou mzdou a výškou minimálnej mzdy.
Na mzdový mechanizmus zakotvený v citovanom ustanovení zákona o minimálnej mzde by museli reagovať i dotknuté ustanovenia zákona, čo by v praxi vyžadovalo ich pravidelnú novelizáciu.
c) Citované ustanovenia zákona nemajú žiaden dopad na výšku odvodov zamestnávateľov–podnikateľov, čo je hlavný argument Republikovej únie zamestnávateľov  na odpojenie minimálnej mzdy zo zákonov, ani na cenu práce zamestnancov.
d) Služobné platy policajtov podľa vyššie uvedených ustanovení zákona majú vzťah len k štátnemu rozpočtu.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Súhlas.	
MV SR	Zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení zákona č. 313/2001 Z. z., zákona č. 445/2001 Z. z., zákona č. 553/2003 Z. z., zákona č. 369/2004 Z. z., zákona č. 583/2004 Z. z., zákona č. 615/2004 Z. z., zákona č. 628/2005 Z. z., zákona č. 16/2006 Z. z., zákona č. 334/2007 Z. z. a zákona č. 335/2007 Z. z.	Čl. 1 § 12 ods. 6: Poslancovi, ktorý nie je dlhodobo uvoľnený na výkon funkcie, možno za výkon funkcie poskytnúť odmenu v kalendárnom roku najviac v sume dvadsaťnásobku minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom. 
§ 20 ods. 5: Členovi komisie, ktorý nie je poslanec, možno poskytnúť odmenu v kalendárnom roku najviac v sume desaťnásobku minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom.
	Referenčná veličina „minimálna mzda“ sa používa i v § 55 ods. 1 zákona č. 346/1990, § 12 ods. 6 a § 20 ods. 5 zákona č. 302/2001 Z. z., § 52 ods. 1 zákona č. 303/2001 Z. z., § 52 ods. 3 písm. b) zákona č. 315/2001 Z. z., § 41 ods. 2 zákona č. 331/2003 Z. z., § 50 ods.1 zákona č. 333/2004 Z. z., § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. 
V aplikačnej praxi sa tieto právne predpisy doposiaľ osvedčili, najmä vzhľadom na valorizačný mechanizmus, ktorý je imaginárnym znakom minimálnej mzdy (mesačnej i hodinovej) a taktiež nezanedbateľný je šetrný vplyv na štátny rozpočet i rozpočty územných samospráv.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné vo vyššie citovaných zákonoch inštitút minimálnej mzdy ponechať.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MV SR. MV SR trvá na zachovaní minimálnej mzdy ako referenčnej veličiny v zákone č. 302/2001 Z. z.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Činnosť poslanca nie je upravovaná ako zamestnanie podľa ZP, znenie ods.6 neupravuje min. mzdový nárok, preto použitie MM nemá opodstatnenie. Navrhujeme použiť priemernú mzdu v hospodárstve viď 581/2004 Z. z.  (príp. jej násobok).	
MV SR	Zákon č. 303/2001 Z. z. o voľbách do orgánov samosprávnych krajov a o doplnení Občianskeho súdneho poriadku v znení zákona č. 335/2007 Z. z.	§ 52 ods. 1: Funkcia člena volebnej komisie je čestná funkcia. Člen volebnej komisie nesmie byť pre výkon svojej funkcie obmedzený v právach a nárokoch vyplývajúcich z jeho pracovného pomeru alebo z obdobného pracovného vzťahu; predovšetkým má nárok na pracovné voľno s náhradou mzdy, prípadne, ak ide o samostatne zárobkovo činnú osobu, na náhradu, ktorá sa rovná pomernej časti minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou.
	 Referenčná veličina „minimálna mzda“ sa používa i v § 55 ods. 1 zákona č. 346/1990, § 12 ods. 6 a § 20 ods. 5 zákona č. 302/2001 Z. z., § 52 ods. 1 zákona č. 303/2001 Z. z., § 52 ods. 3 písm. b) zákona č. 315/2001 Z. z., § 41 ods. 2 zákona č. 331/2003 Z. z., § 50 ods.1 zákona č. 333/2004 Z. z., § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. 
V aplikačnej praxi sa tieto právne predpisy doposiaľ osvedčili, najmä vzhľadom na valorizačný mechanizmus, ktorý je imaginárnym znakom minimálnej mzdy (mesačnej i hodinovej) a taktiež nezanedbateľný je šetrný vplyv na štátny rozpočet i rozpočty územných samospráv.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné vo vyššie citovaných zákonoch inštitút minimálnej mzdy ponechať.
	Zachovať MM ako referenčnú hodnotu	Súhlas.	
MV SR	Zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení zákona č. 438/2002 Z. z., zákona č. 666/2002 Z. z., zákona č. 424/2003 Z. z., zákona č. 451/2003 Z. z., zákona č. 462/2003 Z. z., zákona č. 180/2004 Z. z., zákona č. 215/2004 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 382/2004 Z. z., zákona č. 729/2004 Z. z., zákona č. 561/2005 Z. z. a zákona č. 327/2007 Z. z.
	§ 52 ods. 3 písm. b): Počas zaradenia príslušníka mimo činnej štátnej služby podľa odseku 2 písm. b), c) a f) patrí príslušníkovi 50 % služobného platu, ktorý by mu patril, ak by nebol zaradený mimo činnej štátnej služby, najmenej však v sume minimálnej mzdy. 	Referenčná veličina „minimálna mzda“ sa používa i v § 55 ods. 1 zákona č. 346/1990, § 12 ods. 6 a § 20 ods. 5 zákona č. 302/2001 Z. z., § 52 ods. 1 zákona č. 303/2001 Z. z., § 52 ods. 3 písm. b) zákona č. 315/2001 Z. z., § 41 ods. 2 zákona č. 331/2003 Z. z., § 50 ods.1 zákona č. 333/2004 Z. z., § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. 
Po preskúmaní dotknutých ustanovení citovaných zákonov musíme konštatovať, že sme nezistili relevantné dôvody na ich zmenu. Predovšetkým zdôrazňujeme skutočnosť, že dotknuté zákony nemajú negatívny vplyv na výšku odvodov zamestnávateľov – podnikateľov a ani inak ich nepoškodzujú, a teda nenarúšajú stabilitu podnikateľského prostredia, čo je hlavný argument Republikovej únie zamestnávateľov na vypustenie inštitútu minimálnej mzdy z platného právneho poriadku. 
V aplikačnej praxi sa tieto právne predpisy doposiaľ osvedčili, najmä vzhľadom na valorizačný mechanizmus, ktorý je imaginárnym znakom minimálnej mzdy (mesačnej i hodinovej) a taktiež nezanedbateľný je šetrný vplyv na štátny rozpočet i rozpočty územných samospráv. Prevažná väčšina  týchto právnych úprav má priamu súvislosť s odmeňovaním, dokonca v zákone o Hasičskom a záchrannom zbore mechanizmus založený na minimálnej mzde plní aj funkciu ochrany a záruky minimálnej výšky príjmu určitej kategórie osôb. 
Uplatnenie kritéria pomernej časti priemernej mesačnej mzdy v národnom hospodárstve je nevyhovujúce, najmä so zreteľom na zvýšené nároky na verejné financie, čo je významný činiteľ pri schvaľovaní návrhov právnych úprav. Ustanovenie pevnej sumy (napr. v zákone o vojnových hroboch) je nepraktické, napríklad i s poukazom na administratívnu náročnosť, pretože pri absencii valorizácie by sa ústavné orgány pôsobiace v legislatívnom procese v krátkych časových intervaloch pravidelne zaťažovali čiastkovými novelami príslušných právnych predpisov.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné vo vyššie citovaných zákonoch inštitút minimálnej mzdy ponechať.
Na základe tejto recenzie zákonov v pôsobnosti ministerstva vnútra sa konštatuje, že v tých zákonoch, v ktorých je možné nahradiť minimálnu mzdu ako referenčnú veličinu k tomuto nahradeniu už došlo, alebo dotknutý zákon je v legislatívnom procese. V ostatných zákonoch bude potrebné minimálnu mzdu ako referenčnú veličinu ponechať z dôvodov vyššie uvedených.
	Zachovať MM ako referenčnú hodnotu	Súhlas.	
MV SR	Zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 447/2002 Z. z., zákona č. 534/2002 Z. z., zákona č. 463/2003 Z. z., zákona č. 5/2004 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 732/2004 Z. z., zákona č. 592/2006 Z. z. a zákona č. 519/2007 Z. z.

	§ 21 ods. 3: Ak bol policajt alebo profesionálny vojak alebo vojak prípravnej služby prepustený alebo uvoľnený zo služobného pomeru v dôsledku služobného úrazu alebo choroby z povolania, pričom nebol uznaný za invalidného, náhrada za stratu na služobnom plate policajta alebo náhrada na služobnom príjme profesionálneho vojaka sa mu poskytuje v takej výške, aby spolu s príjmom zo zárobkovej činnosti, výsluhovým príspevkom a výsluhovým dôchodkom sa rovnala služobnému platu policajta alebo služobnému príjmu profesionálneho vojaka dosahovaným pred skončením služobného pomeru a u vojaka prípravnej služby služobnému príjmu, ktorý by dosiahol pri výkone základnej funkcie, na ktorú sa štúdiom alebo výcvikom pripravoval, zníženú o sumu zodpovedajúcu úhrnu poistného na nemocenské zabezpečenie, výsluhové zabezpečenie, zdravotné poistenie a preddavkov na daň z príjmov zo závislej činnosti, pričom náhrada za stratu na služobnom plate alebo náhrada na služobnom príjme nesmie presiahnuť minimálnu mzdu; táto náhrada patrí najdlhšie do doby uvedenej v odseku 2. 
§ 25 ods. 4: Náhrada nákladov poskytnutých na zriadenie pomníka alebo náhrobnej tabule nesmie presiahnuť šesťnásobok minimálnej mzdy.
	Zákonom č. 519/2007 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov, s účinnosťou od 1. 1. 2008 bola v oboch ustanoveniach (§ 21 ods. 3 a § 25 ods. 4) referenčná veličina „minimálna mzda“ nahradená veličinou „životné minimum“.

V § 21 ods. 3 sa slová „minimálna mzda“ nahrádzajú slovami „jedenapolnásobok životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu“.

V § 25 ods. 4 sa slová „minimálna mzda“ nahrádzajú slovami „desaťnásobok životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu“.

	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Súhlas s návrhom.	
MV SR	Zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 408/2002 Z. z., zákona č. 480/2002 Z. z., zákona č. 606/2003 Z. z., zákona č. 69/2005 Z. z., zákona č. 474/2005 Z. z., zákona č. 558/2005 Z. z., a zákona č. 693/2006 Z. z.	§ 25 ods. 9:  Finančné zabezpečenie pobytu cudzinec preukáže vo výške minimálnej mzdy na každý mesiac pobytu. Cudzinec, ktorý žiada o povolenie na prechodný pobyt podľa § 19, preukáže finančné zabezpečenie pobytu najmenej vo výške päťnásobku minimálnej mzdy na každý mesiac pobytu. 

§ 37 ods. 6:  Finančné zabezpečenie pobytu cudzinec preukáže vo výške minimálnej mzdy na každý mesiac pobytu, najmenej na jeden rok; cudzinec mladší ako 16 rokov v polovičnej výške.
	Použitie referenčnej veličiny „minimálna mzda“ v § 25 ods. 9 a § 37 ods. 6 zákona je na účely zákona vyhovujúce, pretože inštitút „minimálna mzda“ v sebe zahŕňa pre tento zákon vhodný valorizačný mechanizmus a z hľadiska zákona zabezpečuje dotknutým subjektom existenčnú istotu a v neposlednom rade i súvisiacu právnu istotu.

Referenčnú veličinu „minimálna mzda“ v ustanoveniach ponechávame.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MV SR, na ktorom sa dohodlo, že v zákone č. 48/2002 Z. z. bude minimálna mzda ako referenčná veličina nahradená inou referenčnou veličinou.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Nesúhlas. Finančné zabezpečenie cudzinca nesúvisí s minimálnym odmeňovaním za prácu. Navrhujeme použiť ŽM (jeho násobok).Platí pre oba paragrafy. (Nie je jasné, prečo v prípade zákona 2002 – 328 MV navrhuje ŽM, a v tomto prípade nie.)
	
MV SR	Zákon č. 331/2003 Z. z. o voľbách do Európskeho parlamentu v znení 
zákona č. 515/2003 Z. z., 
zákona č. 324/2004 Z. z. a zákona č. 464/2005 Z. z.	§ 41 ods. 2: Člen volebnej komisie má nárok na pracovné voľno s náhradou mzdy, prípadne, ak ide o samostatne zárobkovo činnú osobu, na náhradu, ktorá sa rovná pomernej časti minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou.
	Referenčná veličina „minimálna mzda“ sa používa i v § 55 ods. 1 zákona č. 346/1990, § 12 ods. 6 a § 20 ods. 5 zákona č. 302/2001 Z. z., § 52 ods. 1 zákona č. 303/2001 Z. z., § 52 ods. 3 písm. b) zákona č. 315/2001 Z. z., § 41 ods. 2 zákona č. 331/2003 Z. z., § 50 ods.1 zákona č. 333/2004 Z. z., § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. 
V aplikačnej praxi sa tieto právne predpisy doposiaľ osvedčili, najmä vzhľadom na valorizačný mechanizmus, ktorý je imaginárnym znakom minimálnej mzdy (mesačnej i hodinovej) a taktiež nezanedbateľný je šetrný vplyv na štátny rozpočet i rozpočty územných samospráv.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné vo vyššie citovaných zákonoch inštitút minimálnej mzdy ponechať.
	Zachovať MM ako referenčnú hodnotu	Súhlas.	
MV SR	Zákon č. 333/2004 Z. z. o voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky v znení zákona č. 464/2005 Z. z. a zákona č. 192/2007 Z. z.	§ 50 ods. 1: Člen volebnej komisie nesmie byť pre výkon svojej funkcie obmedzený v právach a nárokoch vyplývajúcich z jeho pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu, alebo štátnozamestnaneckého pomeru; predovšetkým má nárok na pracovné voľno s náhradou mzdy alebo platu v sume jeho priemerného zárobku, prípadne ak ide o samostatne zárobkovo činnú osobu, na náhradu, ktorá sa rovná pomernej časti minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou.
	Referenčná veličina „minimálna mzda“ sa používa i v § 55 ods. 1 zákona č. 346/1990, § 12 ods. 6 a § 20 ods. 5 zákona č. 302/2001 Z. z., § 52 ods. 1 zákona č. 303/2001 Z. z., § 52 ods. 3 písm. b) zákona č. 315/2001 Z. z., § 41 ods. 2 zákona č. 331/2003 Z. z., § 50 ods.1 zákona č. 333/2004 Z. z., § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. 
V aplikačnej praxi sa tieto právne predpisy doposiaľ osvedčili, najmä vzhľadom na valorizačný mechanizmus, ktorý je imaginárnym znakom minimálnej mzdy (mesačnej i hodinovej) a taktiež nezanedbateľný je šetrný vplyv na štátny rozpočet i rozpočty územných samospráv.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné vo vyššie citovaných zákonoch inštitút minimálnej mzdy ponechať.
 	Zachovať MM ako referenčnú hodnotu	Súhlas.	
MV SR	Zákon č. 130/2005 Z. z. o vojnových hroboch v znení zákona č. 335/2007 Z. z.
	§ 4 ods. 1: Na zabezpečovanie starostlivosti o vojnový hrob sa poskytne obci príspevok na kalendárny rok na každý vojnový hrob v sume päťnásobku minimálnej hodinovej mzdy ustanovenej osobitným predpisom.
	Referenčná veličina „minimálna mzda“ sa používa i v § 55 ods. 1 zákona č. 346/1990, § 12 ods. 6 a § 20 ods. 5 zákona č. 302/2001 Z. z., § 52 ods. 1 zákona č. 303/2001 Z. z., § 52 ods. 3 písm. b) zákona č. 315/2001 Z. z., § 41 ods. 2 zákona č. 331/2003 Z. z., § 50 ods.1 zákona č. 333/2004 Z. z., § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. 
Ustanovenie pevnej sumy (napr. v zákone o vojnových hroboch) je nepraktické, napríklad i s poukazom na administratívnu náročnosť, pretože pri absencii valorizácie by sa ústavné orgány pôsobiace v legislatívnom procese v krátkych časových intervaloch pravidelne zaťažovali čiastkovými novelami príslušných právnych predpisov.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné vo vyššie citovaných zákonoch inštitút minimálnej mzdy ponechať.

Dňa 13. 2. 2008 sa na MPSVR SR konalo rozporové konanie so zástupcami RÚZ, AZZZ SR a MV SR. MV SR trvá na zachovaní minimálnej mzdy ako referenčnej veličiny v zákone č. 130/2005 Z. z.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu
	Nesúhlas. 
Nie je zrejmé, či ustanovenie upravuje minimálne mzdové nároky, alebo sa jedná o všeobecný príspevok na starostlivosť. Navrhujeme použiť adekvátny koeficient priemernej mzdy v hospodárstve.	
MZ SR	Zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 718/2004 Z. z., zákona č. 305/2005 Z. z., zákona č. 352/2005 Z. z., zákona č. 660/2005 Z. z., zákona č. 282/2006 Z. z., zákona č. 522/2006 Z. z., zákona č. 673/2006 Z. z. a zákona č. 358/2007 Z. z.	§ 11 ods. 9: Štát je platiteľom poistného za osobu uvedenú v odseku 8 písm. a) až i), k), p) a q), ak a) je len zamestnancom, ak v období, v ktorom sa považuje za osobu podľa odseku 8 písm. a) až i), k), p) a q), jej vymeriavací základ podľa § 13 ods. 1 až 5 nepresahuje 1/2 úhrnu minimálnych miezd, b) je len samostatne zárobkovo činnou osobou, ak v období, v ktorom sa považuje za osobu podľa odseku 8 písm. a) až i), k), p) a q), jej pomerná časť vymeriavacieho základu podľa § 13 ods. 6 nepresahuje 1/2 úhrnu minimálnych miezd, c) nie je zamestnancom ani samostatne zárobkovo činnou osobou, ak v období, v ktorom sa považuje za osobu podľa odseku 8 písm. a) až i), k), p) a q), jej príjem, ktorý podlieha dani z príjmov okrem vyňatých príjmov, nepresahuje 1/2 úhrnu minimálnych miezd, alebo d) aj dochádza v rozhodujúcom období postupne alebo súčasne k súbehu skutočností podľa písmen a) až c), ak v období, v ktorom sa považuje za osobu podľa odseku 8 písm. a) až i), k), p) a q), úhrn jej vymeriavacích základov podľa písmen a) a b) a príjmu podľa písmena c) nepresahuje 1/2 úhrnu minimálnych miezd. 

§ 11 ods. 10: Štát je platiteľom poistného za osobu uvedenú v odseku 8 písm. j), l) až n) a s), ak súčasne nie je zamestnancom ani samostatne zárobkovo činnou osobou a ak v tomto období jej príjem, ktorý podlieha dani z príjmov okrem vyňatých príjmov, nepresahuje 1/2 úhrnu minimálnych miezd. 

§ 13 ods. 14: Koeficient podľa odseku 9 písm. b) pre poistenca podľa § 11 ods. 2 sa vypočíta ako podiel 4 % z priemernej mesačnej mzdy a 14 % z minimálnej mzdy. 
§ 13 ods. 15: Na účely tohto zákona sa pojmom minimálny základ zamestnanca rozumie minimálna mzda zamestnanca podľa osobitného predpisu platná k 1. januáru kalendárneho roka, za ktorý sa platí poistné. § 13 ods. 17: Na účely tohto zákona sa pojmom minimálny základ samostatne zárobkovo činnej osoby a poistenca podľa § 11 ods. 2 rozumie minimálna mzda zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou podľa osobitného predpisu platná k 1. januáru kalendárneho roka, za ktorý sa platí poistné. 

§ 19 Ročné zúčtovanie poistného ods. 1 písm. a) 1. v čase, keď bol poistencom, za ktorého platí poistné štát, a nebol zamestnancom, úhrn jeho vymeriavacích základov podľa § 13 ods. 1 až 8 nepresiahol 1/2 úhrnu minimálnych miezd, 2. v čase, keď bol platiteľom podľa § 11 ods. 2, jeho príjem podľa § 13 ods. 7 nepresiahol 1/2 úhrnu minimálnych miezd, 

§ 29 ods. 4: Výška minimálnej mzdy zmenená nariadením vlády Slovenskej republiky vždy k 1. októbru kalendárneho roka sa na účely tohto zákona použije od 1. januára do 31. decembra nasledujúceho kalendárneho roka. 

§ 31 ods.1: Povinnosť vykonať ročné zúčtovanie poistného za rok 2005 sa nevzťahuje na poistenca, ktorý bol počas celého roka 2005 poistencom, za ktorého platí poistné štát, a v období od 1. septembra 2005 do 31. decembra 2005 úhrn jeho vymeriavacích základov podľa § 13 ods. 1 až 8 nepresiahol 1/2 úhrnu minimálnych miezd. 

§ 31 ods. 2: Povinnosť vykonať ročné zúčtovanie poistného za rok 2005 sa nevzťahuje na poistenca, ktorý bol v období od 1. januára 2005 do 31. augusta 2005 poistencom, za ktorého platí poistné štát, a v období od 1. septembra do 31. decembra 2005 bol platiteľom podľa § 11 ods. 2 a v období od 1. septembra 2005 do 31. decembra 2005 jeho príjem podľa § 13 ods. 7 nepresiahol 1/2 úhrnu minimálnych miezd.
	V zmysle zákona 580/2004 Z. z. minimálny vymeriavací základ u zamestnanca, zamestnávateľa, samostatne zárobkovo činnej osoby je najmenej úhrn minimálnych miezd za všetky kalendárne mesiace rozhodujúceho obdobia, počas ktorých mal príslušný platiteľ poistného povinnosť platiť poistné. U nezamestnanej osoby je to najmenej úhrn súčinu koeficienta a minimálnych základov (minimálnych miezd) za všetky kalendárne mesiace rozhodujúceho obdobia, počas ktorých mal platiteľ poistného povinnosť platiť poistné. Na uvedené vymeriavacie základy nadväzuje bezprostredne výpočet preddavkov na poistné na verejné zdravotné poistenie a ročné zúčtovanie poistného na verejné zdravotné poistenie. Nakoľko ide o veľmi komplikovaný systém a jeho zmena si vyžaduje podrobnú analýzu možných dopadov financovania systému zdravotníctva na Slovensku, Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky uprednostňuje ponechanie napojenia zákona na minimálnu mzdu. Prípadná legislatívna zmena by bola možná len v prípade zrealizovania vždy k 1.1. nasledujúceho roka   s tým, že legislatívny proces súvisiaci so zmenou by trval najmenej pol roka.	Zachovať MM ako minimálny vymeriavací základ pre účely zákona o zdravotnom poistení	Ustanovenie týkajúce sa odvodov by malo byť spoločne riešené v pracovnej skupine zameranej na odvody.
	
MŽP SR	Zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení zákona č. 525/2003 Z. z., zákona č. 205/2004 Z. z., zákona č. 364/2004 Z. z., zákona č. 587/2004 Z. z., zákona č. 15/2005 Z. z., zákona č. 479/2005 Z. z., zákona č. 24/2006 Z. z. a zákona č. 454/2007 Z. z. 	§ 99 ods. 1 písm. a): jednorazové odškodnenie manželovi (druhovi) usmrteného a každému jeho maloletému dieťaťu, voči ktorému mal usmrtený vyživovaciu povinnosť, a to pozostalej maloletej osobe vo výške tridsaťnásobku minimálnej mzdy a ostatným pozostalým vo výške dvadsaťnásobku minimálnej mzdy; v prípade usmrtenia maloletého dieťa jednorazové odškodnenie patrí každému z rodičov
	MŽP SR súhlasí s prípadným zrušením väzby na MM a zároveň navrhuje ustanoviť za novú referenčnú hodnotu percentuálny podiel z priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR zistenej ŠÚ SR za kalendárny rok predchádzajúci roku, v ktorom vznikol nárok na odškodnenie, a to vo výške 50%.
Využitie percentuálneho podielu z priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR ako referenčnej hodnoty sa nachádza napr. aj v zákone č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	Nesúhlas.
Hodnota majetku, resp. odškodnenia nesúvisí s MM ani PM, navrhujeme zmeniť za inú veličinu – absolútnu hodnotu valorizovanú o infláciu, príp. ŽM.	
ŠÚ SR	Vyhláška Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 482/2005 Z. z., ktorou sa vydáva Program štátnych štatistických zisťovaní na roky 2006 až 2008 (v znení č. 632/2006 Z. z.)	§ 54 b): Vecná (obsahová) charakteristika a postupy realizácie štatistického zisťovania. Použitá metóda: výberové zisťovanie. Charakteristika navrhnutých ukazovateľov: zamestnávateľ, evidenčný počet zamestnancov, zmluvné vzťahy medzi zamestnávateľom a zamestnancami, ich spolupráca, mzdové nároky, minimálne mzdy, mzdové tarify, mzdové príplatky, zvýhodnenia a odmeny, doplnkové dôchodkové poistenie, pracovný čas, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci a podniková sociálna politika.
	Vyhláška ŠÚ SR č. 482/2005 Z. z., ktorou sa vydáva program štátnych štatistických zisťovaní na roky 2006 až 2008, obsahuje minimálnu mzdu len ako ukazovateľ, ktorý sa sleduje v rámci štatistického zisťovania a nemá väzbu na niektoré nároky a plnenia, ktoré sa od minimálnej mzdy odvodzujú.
			
ÚPV SR	Zákon č. 344/2004 Z. z. o patentových zástupcoch, o zmene zákona č. 444/2002 Z. z. o dizajnoch a zákona č. 55/1997 Z. z. o ochranných známkach v znení zákona č. 577/2001 Z. z. a zákona č. 14/2004 Z. z.	§ 39 ods. 2: Patentovému zástupcovi možno za disciplinárne previnenie uložiť niektoré z týchto disciplinárnych opatrení: .. c) pokutu až do výšky dvadsaťnásobku minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom; výnos z pokuty je príjmom komory. 

§ 39 ods. 3: Asistentovi možno za disciplinárne previnenie uložiť niektoré z týchto disciplinárnych opatrení: ... c) pokutu až do výšky štvornásobku minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom; výnos z pokuty je príjmom komory.

§ 41 ods. 2: Ak disciplinárna komisia rozhodne, že patentový zástupca alebo asistent, proti ktorému sa vedie disciplinárne konanie, dopustil sa disciplinárneho previnenia, uloží mu povinnosť zaplatiť komore paušálne trovy konania vo výške minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom.	V zásade proti možnosti odpojenia minimálnej mzdy ako referenčnej veličiny zo zákona č. 344/2004 Z. z. nemáme pripomienky. Je však dôležité, aby následne ministerstvo stanovilo postup, akým spôsobom sa bude v prípade odkazu na minimálnu mzdu z citovaného predpisu riešiť jeho legislatívna úprava.
	Zachovanie alebo elimináciu MM  ako referenčnej hodnoty je v pôsobnosti rezortu	§ 39 Nesúhlas. Medzi minimálnymi mzdovými nárokmi a pokutou neexistuje súvis. Navrhujeme stanoviť adekvátnu absolútnu veličinu valorizovanú o infláciu, príp. ŽM.

§41 Nesúhlas. Neexistuje súvis s MM, náklady paušálnych trov je možné vyčísliť.