5.1
Správa

o právnom stave hraničného znaku Kremenec na bode styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Poľskej republiky a Ukrajiny

Bod styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Poľskej republiky a Ukrajiny sa nachádza na západnom svahu vrchu Kremenec v katastrálnom území slovenskej obce Nová Sedlica, vo vzdialenosti 175 m juhozápadne od jeho vrcholu. Je najvýchodnejším miestom Slovenskej republiky.

Po skončení 2. svetovej vojny v roku 1946 v rámci demarkačných prác československo-sovietskej štátnej hranice bol dňa 17. apríla 1946 v tomto priestore vyznačený styk štátnych hraníc Československej republiky, Zväzu sovietskych socialistických republík a Poľskej republiky. Za účasti zástupcov Zmiešanej československo-sovietskej komisie pre demarkáciu štátnej hranice medzi ČSR a ZSSR a zástupcu vlády Poľskej republiky bol na tomto mieste osadený hraničný znak Kremenec.

O zameraní a osadení hraničného znaku Kremenec boli vyhotovené hraničné dokumenty – Protokol o hraničnom znaku “Kremenec” postavenom na styku štátnych hraníc Československa, SSSR a Poľska a Protokol – popis styčného priestoru štátnych hraníc Československa, Zväzu sovietskych socialistických republík a Poľska, ktoré boli podpísané 18. apríla 1946 v Užhorode.

V rámci prác na konečnom vytýčení československo-poľskej štátnej hranice v rokoch 1955 až 1957 podpísali zainteresované štáty v Moskve dňa 29. septembra 1956 Protokol medzi vládou Československé republiky, vládou Zväzu sovietskych socialistických republík a vládou Poľskej ľudovej republiky o starostlivosti o hraničný znak “Kremenec”, vytýčený na styku hranice Československa, Sovietskeho zväzu a Poľska (ďalej len “protokol o údržbe”), ktorého opis tvorí prílohu 5.2 tohto materiálu. Upravuje spôsob, formu prehliadok hraničného znaku a jeho údržbu zainteresovanými štátmi.

V súčasnosti je priebeh slovensko-poľskej a slovensko-ukrajinskej štátnej hranice vrátane bodu styku týchto štátnych hraníc určený Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spoločnej štátnej hranici, podpísanou 6. júla 1995 vo Varšave (oznámenie MZV SR 69/1996 Z. z., ďalej len “zmluva  s Poľskom”) a Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou o spoločných štátnych hraniciach, podpísanou 14. októbra 1993 v Bratislave (oznámenie MZV SR 1/1995 Z. z., ďalej len “zmluva s Ukrajinou”). Vyššie uvedené hraničné dokumenty sa stali súčasťou týchto dvojstranných zmlúv o štátnych hraniciach a súvisiacej hraničnej dokumentácie, ktorá je ich neoddeliteľnou prílohou.

Podľa Viedenského dohovoru o sukcesii štátov vo vzťahu k zmluvám (33/2001 Z. z.), a na základe článku 153 Ústavy Slovenskej republiky prešli na Slovenskú republiku práva a povinnosti z medzinárodných zmlúv, ktoré Česká a Slovenská Federatívna Republika uzavrela a ktorými bola viazaná, teda aj k zmluvám o štátnych hraniciach.
Proces sukcesie Slovenskej republiky a Poľskej republiky bol potvrdený Protokolom medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o platnosti dvojstranných medzinárodných dohôd medzi SR a PR uzavretých medzi Československom (Československou republikou, Československou socialistickou republikou, Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou) a Poľskom (Poľskou republikou, Poľskou ľudovou republikou) v rokoch 1918 - 1992 (Bratislava, 8. júla 1993). Rovnako bol proces sukcesie Slovenskej republiky a Ukrajiny potvrdený článkom 23 Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou o dobrom susedstve, priateľských vzťahoch a spolupráci (177/1994 Z. z.)

V súvislosti so vznikom Slovenskej republiky a Ukrajiny, ako samostatných a zvrchovaných štátov, subjektov medzinárodného práva a ich sukcesie k medzinárodným zmluvám uzavretých pred ich vznikom, bol dňa 1. marca 1995 v Užhorode podpísaný trojstranný Protokol o hraničnom znaku “Kremenec”, osadenom na styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Poľskej republiky a Ukrajiny.

Údaje uvedené vo všetkých dokumentoch týkajúcich sa hraničného znaku Kremenec, boli prevzaté do príslušných častí hraničných dokumentácií, ktorými je určený priebeh slovensko-poľskej a slovensko-ukrajinskej štátnej hranice.

Pôvodný hraničný znak Kremenec tvoril železobetónový trojboký stĺp tvaru zrezaného ihlana. Na každej strane stĺpa, orientovanej do územia príslušného štátu, boli pripevnené kovové tabule so štátnym znakom, názvom štátu a menom hraničného znaku v jazyku príslušného štátu.

Konštrukcia hraničného znaku Kremenec odolávala času a rôznym poškodeniam viac ako 50 rokov. Množili sa opakované krádeže kovových tabulí so štátnymi znakmi, mechanické poškodenia povrchu hraničného znaku, najmä vplyvom turistického ruchu v tomto priestore (od roka 199). Zabezpečovanie údržby hraničného znaku do roka 2000 bola vykonávaná podľa platného protokolu o údržbe. Údržba sa  stala náročnou a ekonomicky nevýhodnou. Údržba a rekonštrukcia povrchu hraničného znaku Kremenec sa opakovala veľmi často, praktický každoročne, vzhľadom k materiálu hraničného znaku a nebolo možné zabrániť devastovaniu jeho povrchu, najmä turistami (príloha č 5.3 tohto materiálu – stav po necelom roku vykonania údržby).

Z uvedených dôvodov sa Slovenská republika, Poľská republika a Ukrajina zastúpené Stálou slovensko-poľskou hraničnou komisiou, Spoločnou slovensko-ukrajinskou hraničnou komisiou a Poľsko-ukrajinskou hraničnou komisiou (ďalej len “Hraničné komisie”) v súlade s článkom 8 ods. 4 a článkom 21 písm. b) zmluvy s Poľskom a s článkom 9 ods. (3) zmluvy s Ukrajinou dohodli na obnove hraničného znaku Kremenec formou výmeny pôvodného železobetónového stĺpu za žulový monolit osadený na pôvodnom mieste v bode styku štátnych hraníc. Výmena bola vykonaná 6. septembra 2000 za účasti kompetentných zástupcov všetkých dotknutých strán. Materiál nového monolitu bol zvolený tak, aby nevyžadoval pravidelnú údržbu. Realizácie prác na výmene znaku bola zverená do gescie slovenskej strany a súvisiace finančné náklady na obnovu boli hradené rovnakým dielom zúčastnených strán.

Na trojstranných expertných rokovaniach, ktoré nasledovali po osadení nového monolitu, boli slovenskou stranou vypracované technické dokumenty o hraničnom znaku Kremenec, ktoré boli schválené na úrovni Hraničných komisií (v roku 2002) a návrh nového Protokolu o hraničnom znaku Kremenec na bode styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Poľskej republiky a Ukrajiny (ďalej len “protokol o Kremenci”), ktorého kópia prílohu 5.4 tohto materiálu. Problémy poľskej strany so zaradením protokolu o Kremenci do poľského právneho poriadku viedli k riešeniu tejto problematiky diplomatickou cestou a dlhému časovému intervalu do zavretia tejto problematiky. Slovenská aj ukrajinská strana odmietli návrh poľskej strany uzavrieť namiesto protokolu o Kremenci novú (osobitnú) trojstrannú medzinárodnú zmluvu o hraničnom znaku Kremenec s odôvodnením, že zmena vyznačenia štátnej hranice a prijatie protokolu o Kremenci bola a je v kompetencii Hraničných komisií. V platnej právnej úprave slovensko-poľskej a slovensko-ukrajinskej štátnej hranice je problematika súvisiaca s obnovou a údržbou hraničného znaku Kremenec dostatočne upravená.

Vzhľadom na stanoviská slovenskej a ukrajinskej strany pristúpili všetky dotknuté strany dňa 14. apríla 2005 v Cisnej (Poľská republika) k podpísaniu nového protokolu o Kremenci. Protokol o Kremenci podlieha schváleniu podľa vnútroštátneho právneho poriadku dotknutých strán a nadobudne platnosť dňom posledného oznámenia o schválení, ktoré budú vymenené korešpondenčnou cestou na úrovni predsedov delegácií Hraničných komisií. Protokol o Kremenci bol v Poľskej republike schválený dňa 28. apríla 2005 a na Ukrajine dňa 9. augusta 2005. Protokol o Kremenci nadobudne platnosť po oznámení o jeho schválení poľskej a ukrajinskej strane a stane sa súčasťou príslušnej hraničnej dokumentácie slovensko-poľskej a slovensko-ukrajinskej štátnej hranice.

V súvislosti s materiálom nového hraničného znaku Kremenec, ktorý nevyžaduje pravidelnú údržbu a vzhľadom na skutočnosť, že ustanovenia protokolu o údržbe sú historicky prekonané a tiež nezodpovedajú súčasným politickým a spoločenským pomerom Slovenskej republiky a v zainteresovaných štátoch, sa po dohode všetkých dotknutých strán navrhuje ukončenie platnosti tohto protokolu diplomatickou cestou. Problematiku kontroly stavu hraničného znaku Kremenec upravujú dvojstranné zmluvy o štátnych hraniciach a spôsob vykonávania kontroly je určený v protokole o Kremenci.

Po vzniku samostatnej Slovenskej republiky bolo v rokoch 1994 až 1998 vykonané Prvé spoločné preskúšanie priebehu slovensko-poľskej štátnej hranice. Na základe jeho výsledkov bola vyhotovená Hraničná dokumentácia 1998, ktorá sa stala súčasťou Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o zmenách priebehu štátnej hranice a schválení hraničnej dokumentácie, podpísanou 29. júla 2002 v Starej Ľubovni, (oznámenie MZV SR 361/2005 Z. z., ďalej len “zmluva o zmenách štátnej hranice”). Nový protokol o Kremenci sa po nadobudnutí platnosti stane súčasťou Hraničnej dokumentácie 1998 a spolu s ňou neoddeliteľnou súčasťou zmluvy o zmenách štátnej hranice. Taktiež bude súčasťou zmluvy o slovensko-ukrajinskej štátnej hranici a hraničnej dokumentácie. Originál protokolu o Kremenci je k dispozícii k nahliadnutiu na Ministerstve vnútra Slovenskej republiky Sekcia verejnej správy, odbor správy štátnych hraníc, kde bude aj archivovaný.

Nadobudnutím platnosti protokolu o Kremenci stratia platnosť všetky doposiaľ platné protokoly upravujúce problematiku hraničného znaku Kremenec, ako je uvedené v článku VI. ods. 2 predmetného protokolu. Týmto sa upraví právny stav hraničného znaku Kremenec v súlade s právnou úpravou slovensko-poľskej a slovensko-ukrajinskej štátnej hranice .