Príloha
(neoficiálny preklad)

BUKUREŠŤSKÁ KONFERENCIA 2002: „Jar nových spojencov“
DEKLARÁCIA

Predsedov vlád Albánska, Bulharska, Chorvátska, Estónska, Lotyšska, Litvy,
Macedónska, Rumunska, Slovenska and Slovinska
 25. -  26. marec 2002

My, predsedovia vlád nových európskych demokracií, sme prišli do Bukurešti s cieľom opätovne potvrdiť svoju oddanosť naplneniu vízie Európy slobodnej, jednotnej a bezpečnej, založenej na zdieľaní spoločných hodnôt a zjednotenej prostredníctvom základných princípov demokracie, slobodnej trhovej ekonomiky a úcty k ľudským právam. Táto vízia nebude naplnená dovtedy a bez toho, pokiaľ národy tu dnes predstavené nedosiahnu plné členstvo v NATO a Európskej Únii ako súčasť procesu rozšírenia mieru a stability na celé Euroatlantické spoločenstvo. 

Od 19. mája 2000, sme  sa stretli vo Vilniuse, Bratislave, Taline, Blede, Sofii, Skopje a dnes v Bukurešti, aby sme spojili svoje úsilie pri napĺňaní nášho spoločného cieľa vytvorenia Európy jednotnej a slobodnej.  Vychádzajúc z poučení, ktoré sme získali z našej vlastnej histórie, sme dospeli k záveru, že dosiahnuť spoločné ciele môžeme len v prípade, ak budeme navzájom spolupracovať. Zaviazali sme sa prekonať historické rozdiely minulosti vo východnej časti kontinentu spôsobom, akým tento cieľ dosiahli ostatné demokracie v západnej Európe po Druhej svetovej vojne. Vilniuska skupina sa stala motorom regionálnej spolupráce a integrácie. Vo vzájomných vzťahoch ako aj vo vzťahu k západným inštitúciám na členstvo v ktorých ašpirujeme, sme si dali za cieľ konať v priestore od Baltického po Čierne more v súlade s princípom solidarity a ako de facto spojenci.

Na summit v Prahe, ktorý sa bude konať koncom tohto roku hľadíme s veľkou nádejou a očakávaním. Tento historický summit ponúka unikátnu príležitosť odštartovať kolo ambiciózneho rozširovania NATO. Dnes opätovne potvrdzujeme svoje rozhodnutie dosiahnuť v procese našej prípravy najväčší možný pokrok, aby sme mohli byť v Prahe pozvaní ako kvalifikovaní kandidáti. Sme presvedčení, že prijatie každej jednotlivej tu dnes zastúpenej krajiny posilní základ NATO a jeho schopnosť čeliť novým výzvam.    

V súčasnej dobe, keď je svet nútený čeliť hrozbe terorizmu, je nadmieru dôležité aby Európa ostala stabilná a aby bol na kontinente zachovaný mier. Dôležitosť Európskej únie a NATO sa nám v tomto kontexte javí minimálne rovnaká ako v minulosti, a v mnohých aspektoch ju považujeme za ešte väčšiu. Útoky z 11. septembra boli napadnutím nielen USA, ale celej civilizácie a hodnôt, ktoré zachovávame. Prostredníctvom Európskej únie a NATO chceme konať individuálne a kolektívne na princípe solidarity s USA. Na svojom summite vo Washingtone v roku 1999 sa NATO zaviazalo, že vo vzťahu k novým hrozbám bude postupovať rovnako efektívne ako postupovalo počas Studenej vojny. Dnes potvrdzujeme záväzok, ktorý sme si dali minulú jeseň v Sofii zapojiť sa do protiteroristickej koalície a realizovať svoju zahraničnú a bezpečnostnú politiku ako de facto spojenci. Príslušníci našich armád stoja bok po boku s našimi spojencami v mierových misiách v juhovýchodnej Európe a v Afganistane. Naše konanie je motivované uvedomením si skutočnosti, že ide o správne rozhodnutia národov milujúcich slobodu. 
Globálna vojna proti terorizmu nás nielen podnietila k zavŕšeniu procesu budovania Európy jednotnej a slobodnej, ale zvýraznila tiež naliehavú potrebu na konsolidáciu stability v juhovýchodnej Európe. Demokracie krajín V10 majú svoju vlastnú historickú skúsenosť s nestabilitou, extrémizmom a kriminálnou inváziou a veríme, že naša skúsenosť nám umožňuje výraznou mierou prispieť k budúcej bezpečnosti v Európe. Juhovýchodná Európa viac ako ktorýkoľvek iný európsky región, dokáže čeliť novým hrozbám pre euroatlantickú bezpečnosť a zároveň predstavuje nádej pre mierovejšiu a bezpečnejšiu budúcnosť. Preto veríme, že do rozhodnutia o rozšírení na pražskom summite musí byť zahrnutá južná dimenzia, ako aj prijatý spoločný záväzok NATO, EÚ a krajín V10 na rekonštrukciu a integráciu Balkánskych krajín. V tomto svetle vítame stanovisko vydané ministrami zahraničných vecí Turecka, Grécka, Rumunska a Bulharska v Istanbule 13. februára 2002, ktoré je dôležitým krokom pre Juhovýchodnú Európu a je plne podporované našimi demokraciami.

Vítame a podporujeme pozitívny vývoj v spolupráci Ruska a NATO vo svetle udalostí teroristických útokov z 11. septembra. Cítime sa zaviazaní prispieť k urýchleniu integrácie demokratického Ruska do Euroatlantickej komunity. Čím pevnejšie sú naše krajiny zakotvené v Európskej únii a NATO, tým viac budeme schopní dosiahnuť postavenie vlastných mostov do Moskvy (pozri vysvetlenie). Našim cieľom musí byť vytvorenie systému vzťahov, vďaka ktorému môžu Spojené štáty, Európa a Rusko spoločne postupovať proti výzvam a hrozbám, ktorým čelia naše spoločnosti v 21. storočí.

Dnes vítame účasť prezidenta Poľska Aleksandra Kwasniewského, predsedov vlád Českej republiky a Turecka, ako aj ministrov a vysokých predstaviteľov iných spojencov NATO. Ich prítomnosť tu je živým dôkazom, že v praxi už spolupracujeme tak, ako budeme spolupracovať v blízkej budúcnosti ako spojenci. Ich prítomnosť potvrdzuje spoločné ciele Euroatlantických demokracií; zdieľame ten istý strategický cieľ mierovej a nerozdelenej Európy.

V júli sa stretneme v Rige, v Lotyšsku, aby sme nanovo zhodnotili naše záverečné prípravy pred novembrovým summitom NATO. Vilniuska skupina sa zaviazala k ďalšiemu urýchleniu reformy v pevnom presvedčení, že práca, ktorú vynakladáme tento rok sa stane základom trvalého mieru v Európe.

Poznámka:

Vetu „Čím pevnejšie sú naše krajiny zakotvené v Európskej únii a NATO, tým viac budeme schopní dosiahnuť postavenie vlastných mostov do Moskvy“ treba interpretovať ako vyjadrenie snahy ašpirantských krajín budovať kooperatívne snahy s RF aj po prípadnom vstupe do NATO a EU a rovnako  presvedčenia, že členstvo v NATO a EU dá týmto vzťahom nové pozitívne impulzy. Ako príklad je možné uviesť napr. PR, kde sú jeho vzťahy s RF po vstupe do NATO vnímané ako lepšie v porovnaní s obdobím pred vstupom do Aliancie.