B. Osobitná časť

K Čl. I 
 
K § 1  
Ustanovenie obsahuje predmet úpravy zákona, ktorým je osobitná úprava podmienok zabezpečenia odborného vzdelávania a prípravy, ktoré v strednej odbornej škole rozvíja vedomosti, zručnosti a schopnosti žiaka získané v predchádzajúcom vzdelávaní a poskytujú vedomosti, zručnosti a schopnosti nevyhnutné pre výkon povolania a odborných činností. Zákon osobitne upravuje i postavenie a úlohy účastníkov štvorstrannej spolupráce v systéme odborného vzdelávania a prípravy, ktorými sú štátna správa, samospráva, zamestnávatelia a zamestnanci. Vytvára ďalšie možnosti využitia systému viaczdrojového financovania odborného vzdelávania a prípravy, ktoré budú riešiť tvorbu a prerozdelenie finančných zdrojov pre potreby odborného vzdelávania a prípravy za účasti zamestnávateľskej sféry napr. zavedením nového zdroja financovania, ktorým budú prostriedky od zamestnávateľov vo forme zavedenia oprávneného prijímateľa podielu zaplatenej dane na osobitné účely, zavádza systém finančného zabezpečenia a hmotného zabezpečenia žiakov stredných odborných škôl a odborných učilíšť a určuje pravidlá jeho poskytovania. 
 
K § 2 
Predmetné ustanovenie vymenúva subjekty koordinácie odborného vzdelávania a prípravy na celoštátnej úrovni a na úrovni samosprávneho kraja. 
 
K § 3  
V nadväznosti na zákon č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, zákon č. 245/2008 Z.z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákon č. 596/2003 Z.z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov predmetné ustanovenie popisuje osobitnú úpravu pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy v odbornom vzdelávaní a príprave. Ustanovuje sa požiadavka na Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky, Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky a Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky vypracúvať v oblasti svojej pôsobnosti odvetvovú koncepciu odborného vzdelávania a prípravy, ktorú budú upravovať najmenej raz za štyri roky.  
 
K § 4  
Predmetné ustanovenie osobitne upravuje pôsobnosť samosprávneho kraja v odbornom vzdelávaní a príprave. V rámci svojej pôsobnosti bude samosprávny kraj v súčinnosti s partnermi na úrovni samosprávneho kraja vytvárať regionálnu stratégiu odborného vzdelávania a prípravy ako podklad k určovaniu počtov tried prvého ročníka stredných odborných škôl vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti pre nasledujúce prijímacie konanie ako aj k vyjadrovaniu sa k počtom tried všetkých stredných škôl vo svojej územnej pôsobnosti v prípade, že sú otvárané triedy nad rámec požiadaviek trhu práce, resp. neotvárajú sa triedy pre nedostatkové povolania. O týchto skutočnostiach zabezpečuje informovanosť žiakov a ich zákonných zástupcov. Spôsob zabezpečenia tejto informovanosti je v kompetencii príslušného samosprávneho kraja.  
 
K § 5 
Príslušné ustanovenie určuje pôsobnosť zamestnávateľov, stavovských organizácií a profesijných organizácií v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. Pod zamestnávateľom sa rozumie fyzická alebo právnická osoba, ktorá zamestnáva aspoň jednu fyzickú osobu v pracovnoprávnom vzťahu, a ak to ustanovuje osobitný predpis, aj v obdobných pracovných vzťahoch. Ak je zamestnávateľ združený v organizácii zamestnávateľov (zamestnávateľský zväz, zamestnávateľské združenie), jeho pôsobnosť môže plniť táto organizácia. Zamestnávateľ sa môže podieľať na tvorbe častí školských vzdelávacích programov pre odborné vzdelávania a vytvárať podmienky pre praktické vyučovanie žiakov stredných odborných škôl. Veľmi dôležitým je ustanovenie o zavedení povinnosti pre zamestnávateľa, ktorý zamestnáva desať a viac osôb poskytovať každoročne príslušnej stavovskej organizácie požiadavky na kvalifikovanú pracovnú silu za účelom zisťovania potrieb trhu práce v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. 
Ustanovenia tohto paragrafu prvýkrát určujú povinnosti zástupcov zamestnávateľov v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ktorými sú Slovenská obchodná a priemyselná komora, Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora, Slovenská živnostenská komora, Slovenská lesnícka komora, Slovenská banská komora, iné právnické osoby, ktoré majú pôsobnosť v oblasti odborného vzdelávania a prípravy podľa osobitných predpisov (napr. Slovenská akadémia vied) a zástupcovia reprezentatívnych zamestnávateľských zväzov i združení v súlade so zákonom o tripartite. Ustanovenie obsahuje splnomocňovacie ustanovenie na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorým sa ustanoví vecná pôsobnosť príslušnej stavovskej organizácie a profesijnej organizácie k jednotlivým študijným odborom a učebným odborom sústavy odborov vzdelávania. Týmto všeobecne záväzným predpisom bude vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej republiky, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej republiky č. 314/2008 Z.z. o stredných školách a o zozname študijných odborov a učebných odborov, v ktorých sa vyžaduje overenie špeciálnych schopností, zručností alebo nadania.  
 
K § 6  
Predmetné ustanovenie osobitne upravuje pôsobnosť zástupcov zamestnancov v odbornom vzdelávaní a príprave. 
 
K § 7 
Rada vlády Slovenskej republiky pre odborné vzdelávanie a prípravu je poradný orgán vlády Slovenskej republiky. Členstvo v rade vlády bude založené na princípe paritného zastúpenie všetkých účastníkov štvorstrannej spolupráce. Rada vlády bude môcť zriaďovať odborné pracovné skupiny, ktoré budú prerokúvať odborné otázky patriace do pôsobnosti rady vlády a pripravovať podklady na jej zasadnutia. Členmi odborných pracovných skupín budú v nadväznosti na predmet rokovania i zástupcovia vysokých škôl a inštitúcií výskumu a vývoja. Činnosť rady vlády bude materiálne a finančne zabezpečovať Ministerstvo školstva Slovenskej republiky. Činnosť členov rady vlády a jej pracovných skupín bude úkonom vo všeobecnom záujme.  
 
K § 8 
Krajskú radu odborného vzdelávania a prípravy bude zriaďovať príslušný samosprávny kraj ako svoj poradný orgán Členstvo v krajskej rade bude založené na princípe paritného zastúpenie všetkých účastníkov štvorstrannej spolupráce. Činnosť krajskej rady bude materiálne a finančne zabezpečovať príslušný samosprávny kraj. Transfer informácií o záveroch z rokovaní krajských rád a rady vlády bude zabezpečený prostredníctvom predsedov krajských rád, ktorí budú členmi Rady vlády Slovenskej republiky pre odborné vzdelávanie a prípravu. 
 
K § 9  
Hlavnou úlohou zamestnávateľov je zabezpečovať relevanciu cieľov, obsahu a kvality odborného vzdelávania a prípravy v príslušnom sektore. V tejto súvislosti sa vytvoria sektorové rady odborného vzdelávania a prípravy. Sektorové rady odborného vzdelávania a prípravy budú zriaďované stavovskými organizáciami a profesijnými organizáciami vecne príslušnými ku konkrétnej skupine študijných odborov a učebných odborov stredných odborných škôl v súčinnosti s Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky, Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky, Ministerstvom pôdohospodárstva Slovenskej republiky a Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky. Pôvodne Legislatívny zámer zákona o odbornom vzdelávaní a odbornej príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov uvažoval o vytvorení možnosti pre zriaďovanie krajských sektorových rád odborného vzdelávania a prípravy. Od tejto možnosti sa ustúpilo z dôvodu neefektívnosti ich zriaďovania (asi 136 rád) s tým, že ich predpokladaná povinnosť spolupracovať so strednými odbornými školami pri tvorbe školských vzdelávacích programov pre odborné vzdelávanie podľa potrieb škôl je zapísaná ako povinnosť príslušnej stavovskej organizácie alebo profesijnej organizácie. 
 
K § 10  
Podľa § 43 ods. 12 školského zákona sa praktické vyučovanie žiakov bude uskutočňovať i u právnických osôb alebo fyzických osôb. Podľa písmena h) citovaného odseku dohoda medzi riaditeľom strednej odbornej školy a právnickou osobou alebo fyzickou osobou bude obsahovať i počet inštruktorov. Predmetné ustanovenie zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov ustanovuje požiadavky na vzdelanie a odbornú spôsobilosť inštruktorov, pod vedením ktorých žiaci budú vykonávať praktické vyučovanie.  
 
K § 11  
Predmetné ustanovenie upravuje podmienky kedy môže stredná odborná škola, stredisko praktického vyučovania, školské hospodárstvo, stredisko odbornej praxe a zdravotnícke zariadeniu pôsobiť ako centrum odborného vzdelávania a prípravy.   
 
K § 12  
Ustanovuje sa možnosť poskytovania motivačného štipendia a upresňuje sa pojem odmena za produktívnu prácu, ktorá sa poskytuje žiakovi strednej odbornej školy, ktorý je v pracovnom pomere so zamestnávateľom.  
V zmysle predloženého návrhu má právo fyzická osoba alebo právnická osoba, s ktorou má žiak uzatvorenú pracovnú zmluvu podľa § 53 Zákonníka práce, poskytnúť mesačne tomuto žiakovi motivačné štipendium a to až do výšky 65 % sumy životného minima mesačne. Pri určovaní výšky motivačného štipendia sa bude zohľadňovať najmä dosiahnutý prospech žiaka a jeho pravidelná účasť na výchove a vzdelávaní. Navrhnutá formulácia umožní zároveň zamestnávateľovi poskytnúť motivačné štipendium i za prihlásenie sa na štúdium na nedostatkové odbory stredných odborných škôl podľa aktuálnych požiadaviek trhu práce (v prípade, že zamestnávateľ so žiakom uzavrie pracovnú zmluvu podľa osobitného predpisu).  
Podľa právneho stavu do 31. augusta 2008 možnosť pridelenia motivačného štipendia upravovala vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej republiky č. 245/1993 Z.z. o finančnom a hmotnom zabezpečení žiakov stredných odborných učilíšť, špeciálnych stredných odborných učilíšť, odborných učilíšť a učilíšť v znení neskorších predpisov nasledovne: „Organizácia alebo občan môžu poskytovať žiakom mesačnú odmenu do 300 Sk aj v prípade, ak v rámci odborného výcviku nevykonávali produktívnu prácu.“ Táto vyhláška bola prijatím zákona č. 245/2008 Z.z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov zrušená a súčasný stav je taký, že neexistuje právny podklad pre možnosť priznať žiakovi strednej odbornej školy motivačné štipendium.  
Výška mesačných odmien uvedená vo vyhláške 245/1993 Z.z. o finančnom a hmotnom zabezpečení žiakov stredných odborných učilíšť, špeciálnych stredných odborných učilíšť, odborných učilíšť a učilíšť v znení neskorších predpisov nebola upravovaná už po dobu viac ako 15 rokov. V súčasnosti je teda zrejmé, že 300,- slovenských korún mesačne už nepredstavuje dostatočnú motiváciu pre žiakov zlepšiť si prospech a dochádzku a prihlásiť sa strednú odbornú školu, ktorá pripravuje absolventov pre nedostatkové profesie. Navrhovaný nárast výšky odmeny na 65 % sumy životného minima predstavuje výrazné zlepšenie a dostatočný nárast v porovnaní s doteraz platnou čiastkou 300,- Sk. Prijatá zákonná úprava nebude zároveň vyžadovať žiadnu ďalšiu novelizáciu smerom do budúcnosti, keďže výška životného minima sa pravidelne upravuje.  
V súčasnosti napriek tomu, že zamestnávatelia pociťujú akútny nedostatok technicky vzdelanej pracovnej sily, nie je doriešený problém motivácie žiakov navštevovať konkrétne stredné odborné školy, ktorých žiaci by mali napĺňať hlavné potreby trhu práce. Navrhovaná forma motivačného štipendia vytvára priestor pre zamestnávateľov motivovať žiakov k štúdiu na konkrétnych študijných odboroch nedostatkových profesií a k zlepšeniu prospechu.  
Podľa Ústavu informácií a prognóz školstva v roku 1989 bolo na Slovensku 128 gymnázií, na ktorých sa vyučovalo 52 tisíc žiakov. Dnes sa ich počet takmer zdvojnásobil na 99 931 žiakov. Oproti tomu počet žiakov učebných odborov a študijných odborov bývalých stredných odborných učilíšť klesol za rovnaký čas z 155 240 na necelých 60 621. Navyše od roku 2005 sa začína na stredných školách prejavovať demografický faktor – nižšia pôrodnosť a s tým súvisiaci menší počet žiakov končiacich základnú školu. Podľa prognózy Ústavu informácií a prognóz školstva poklesne v rámci Slovenskej republiky do roku 2010 počet týchto žiakov o 21 762 žiakov, čo predstavuje pokles o 20,6%. Do roku 2015 poklesne počet týchto žiakov až o 37 129 žiakov, čo predstavuje oproti roku 2006 pokles o 35,1 %.  
Návrh predmetného ustanovenia zároveň vytvára možnosť, aby v prípade prípravy žiaka na výkon povolania a odborných činností, ktoré sú výkonom práce vo verejnom záujme mohlo byť motivačné štipendium vyplácané aj z prostriedkov iných fyzických osôb alebo právnických osôb. 
 
Predmetné ustanovenie určuje i odmenu za produktívnu prácu. V tomto paragrafe sa prvýkrát definuje pojem produktívna práca, ktorou na účely tohto zákona je zhotovovanie výrobkov alebo poskytovanie služieb, ktoré sú v súlade s predmetom činnosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby, pre ktorú žiak túto prácu vykonáva. Odmena za produktívnu prácu sa poskytuje za každú hodinu vykonanej produktívnej práce vo výške 50 % až 100 % z minimálnej mzdy za každú hodinu. Pri určovaní jej výšky sa zohľadňuje aj kvalita práce a správanie žiaka.   
V prípade, že žiak vykonáva produktívnu prácu v škole, stredisku praktického vyučovania alebo školskom zariadení a dochádza k prelínaniu podnikateľskej činnosti školy, strediska praktického vyučovania alebo školského zariadenia a produktívnej práce žiakov tak, že ich nie je možné konkrétne oddeliť, vypočítavajú sa pomerné náklady pre obe činnosti na základe výkonov a výsledky produktívnej práce žiakov v rámci praktického vyučovania sa zahrnú do hlavnej činnosti školy. Problematiku produktívnej práce žiakov rieši tiež  Metodický pokyn č. 5/2007-R z 1.marca 2007, ktorým sa určuje postup škôl a školských zariadení pri vykonávaní podnikateľskej činnosti. 
 
K § 13 
Urgentnou potrebou zamestnávateľov je podieľať sa na hmotnej a finančnej podpore žiakov pri ich štúdiu cestou prispievania na stravovanie, ubytovanie a cestovné. Zároveň sa určuje povinnosť pre fyzické osoby alebo právnické osoby na pracovisku ktorej sa praktické vyučovanie uskutočňuje hradiť zo svojich prostriedkov poskytovanie osobných ochranných pracovných prostriedkov a náklady na posúdenie zdravotnej, zmyslovej a psychologickej spôsobilosti žiaka. 
V súčasnej dobe umiestňovanie žiakov do stredných odborných škôl silne ovplyvnené ekonomickými faktormi. V prípade, že dostupnosť strednej odbornej školy predstavuje viac ako 20 km od miesta bydliska žiaka bez možnosti umiestniť dieťa do školského internátu, predstavuje takéto štúdium značnú ekonomickú záťaž na rodinný rozpočet.  
Vzhľadom na potrebu vzdelávania žiakov na stredných odborných školách, ako aj na rastúcu prepojenosť žiakov s konkrétnymi zamestnávateľmi sa umožňuje zamestnávateľom prevziať na seba vybrané náklady žiakov, ktorých úhradou by umožnili žiakom navštevovať strednú odbornú školu. Len týmto spôsobom je možné podporiť účasť zamestnávateľov na výchove a vzdelávaní žiakov stredných odborných škôl a najmä pomôcť národnému hospodárstvu zabezpečiť dostatočný počet kvalitatívne schopných žiakov, absolventov stredných škôl. Zároveň sa zavádza obmedzenie takto vynaložených prostriedkov na cestovné žiakov spoločne pre všetky typy cestovného na sumu do výšky 65 % sumy životného minima ustanoveného osobitným predpisom za jeden kalendárny mesiac. 
Predkladaný zákon navrhuje umožniť zamestnávateľovi podieľať sa na úhrade stravy pre žiaka strednej školy až do výšky ustanovenej § 152 ods. 3 Zákonníka práce. 
Umožňuje sa zamestnávateľom podieľať sa na úhrade príspevku za ubytovanie žiaka v školskom internáte najviac do výšky 45 % zo sumy životného minima pre jedno nezaopatrené dieťa podľa zákona č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 
K § 14 až 22 
Zriaďuje sa Fond rozvoja odborného vzdelávania a prípravy. Prostriedky tohto neštátneho účelového fondu budú používané na modernizáciu materiálno technického vybavenia škôl nad rámec normatívu priestorovej, materiálnej a prístrojovej vybavenosti a ďalšie vzdelávanie pedagogických zamestnancov. Zdrojmi fondu budú podiel zaplatenej dane na osobitné účely v súlade s § 50 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, dary a príspevky od tuzemských a zahraničných právnických osôb alebo fyzických osôb, príspevky od zamestnávateľov a stavovských organizácií, ktoré sú dobrovoľné. Ďalšími zdrojmi fondu sú úroky z prostriedkov fondu a sankcie za porušenie zmluvných podmienok.  
Príslušné ustanovenia upravujú orgány fondu, ktorými sú rada fondu, riaditeľ fondu a dozorná rada fondu. Zákon ďalej určuje pôsobnosť rady fondu, riaditeľa fondu a dozornej rady, zdroje fondu, použitie a poskytovanie prostriedkov fondu a hospodárenie fondu. 
 
K § 23 
Ustanovenia tohto zákona o finančnom zabezpečení a hmotnom zabezpečení sa vzťahujú i na žiaka odborného učilišťa, ktorému je poskytovaná odborná príprava na výkon nenáročných činností.  
 
K Čl. II 
 
K bodom 1 až 4 
Podľa § 161 ods. 17 zákona č. 245/2008 Z.z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov je stredné odborné učilište a učilište zriadené podľa doterajších predpisov strednou odbornou školou. Navrhovaná úprava zjednocuje  terminológiu ustanovení Zákonníka práce s ustanoveniami školského zákona.   
 
K bodom 5 
Vzhľadom k tomu, že činnosť žiaka pri teoretickom vyučovaní a praktickom vyučovaní  nie je pracovnoprávnym vzťahom ani obdobným pracovným vzťahom, uvedené ustanovenie vypúšťa § 214. Právna úprava práva na náhradu škody žiakov základných škôl a stredných škôl sa upravuje v Čl. II. návrhu zákona. Náhrada škody na zdraví žiakov strednej školy, ktorí utrpeli pracovný  úraz  alebo  im  vznikla  choroba  z povolania  pri  praktickom  vyučovaní v období odbornej praxe je  riešená z ich úrazového poistenia  podľa § 17 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov.  

K Čl. III až VII  
 
Zákon Slovenskej národnej rady č. 9/1992 Zb. o obchodných a priemyselných komorách v znení neskorších predpisov, zákon č. 126/1998 Z. z. o Slovenskej živnostenskej komore a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon Slovenskej národnej rady č. 30/1992 Zb. o Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komore v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 259/1993 Z. z. o Slovenskej lesníckej komore v znení neskorších predpisov a zákon č. 59/1998 Z. z. o Slovenskej banskej komore sa upravujú tak, že všetky stavovské komory budú mať v oblasti odborného vzdelávania a prípravy rovnakú pôsobnosť. Týmito úpravami sa zabezpečí aby sa komory podieľali na úpravách učebných plánov a učebných osnov jednotlivých odborov vzdelávania, navrhovali zástupcov komory do predmetových maturitných komisií a do skúšobných komisií pri záverečných skúškach, zúčastňovali sa v rámci štátneho odborného dozoru nad praktickým vyučovaním na kontrole podmienok a úrovne praktického vyučovania a spolupracovali s Ministerstvom školstva Slovenskej republiky pri skvalitňovaní odborného vzdelávania a prípravy v stredných odborných školách. 
  
K Čl. VIII 
 
K bodu 1  
Predmetným ustanovením sa určuje, že okrem príjmov, ktoré nie sú predmetom dane z príjmov, nie je predmetom dane z príjmov ani nepeňažné plnenie poskytované žiakom stredných odborných škôl, s ktorými má zamestnávateľ uzavretú zmluvu podľa § 53 Zákonníka práce. Toto ustanovenie sa uvádza z dôvodu, že v kontexte Zákonníka práce nie je ešte takýto žiak považovaný za zamestnanca, hoci vykonáva závislú činnosť, v zmysle platného zákona o dani z príjmov. 
 
K bodu 2 
Navrhovaným ustanovením sa oslobodzuje od dane z príjmu motivačné štipendium poskytované podľa § 12 ods. 2 návrhu zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa týchto ustanovení sa motivačné štipendium žiakovi uhrádza z prostriedkov fyzickej osoby alebo právnickej osoby, s ktorou má tento žiak uzatvorenú pracovnú zmluvu podľa § 53 Zákonníka práce a motivačné štipendium sa poskytuje mesačne v období školského vyučovania vo výške najviac 65 % sumy životného minima. Pri určovaní jeho výšky sa prihliada najmä na dosiahnutý prospech a pravidelnú účasť na výchove a vzdelávaní.  
V súčasnosti napriek tomu, že zamestnávatelia pociťujú akútny nedostatok technicky vzdelanej pracovnej sily, nie je doriešený problém motivácie žiakov navštevovať konkrétne stredné odborné školy, ktorých žiaci by mali napĺňať hlavné potreby trhu práce. Navrhovaná forma motivačného štipendia vytvára priestor pre zamestnávateľov motivovať žiakov k štúdiu na konkrétnych študijných odboroch nedostatkových profesií a k zlepšeniu prospechu.  
Podľa Ústavu informácií a prognóz školstva v roku 1989 bolo na Slovensku 128 gymnázií, na ktorých sa vyučovalo 52 tisíc žiakov. Dnes sa ich počet takmer zdvojnásobil na 99 931 žiakov. Oproti tomu počet žiakov učebných odborov a študijných odborov bývalých stredných odborných učilíšť klesol za rovnaký čas z 155 240 na necelých 60 621. Navyše od roku 2005 sa začína na stredných školách prejavovať demografický faktor – nižšia pôrodnosť a s tým súvisiaci menší počet žiakov končiacich základnú školu. Podľa prognózy Ústavu informácií a prognóz školstva poklesne v rámci Slovenskej republiky do roku 2010 počet týchto žiakov o 21 762 žiakov, čo predstavuje pokles o 20,6%. Do roku 2015 poklesne počet týchto žiakov až o 37 129 žiakov, čo predstavuje oproti roku 2006 pokles o 35,1 %.  
Z hľadiska dane z príjmov osôb, ktoré prispievajú na náklady na štúdium žiakov, s ktorými majú uzavretú zmluvu bude takýto výdavok považovaný za daňový výdavok.  
 
K bodu 3  
Navrhovaným ustanovením sa oslobodzujú od dane z príjmu príjmy žiakov stredných odborných škôl, ktoré poberajú podľa § 13 ods. 2 návrhu zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
Podľa tohto ustanovenia sa fyzickej osobe alebo právnickej osobe, s ktorou má žiak uzatvorenú pracovnú zmluvu podľa § 53 Zákonníka práce umožňuje podieľať sa na úhrade stravy pre žiaka strednej školy až do výšky ustanovenej § 152 ods. 3 Zákonníka práce  a podieľať sa na úhrade príspevku za ubytovanie žiaka v školskom internáte najviac do výšky 45 % zo sumy životného minima pre jedno nezaopatrené dieťa podľa zákona č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Zároveň sa umožňuje zamestnávateľovi uhradiť žiakovi preukázané cestovné verejnými dopravnými prostriedkami z miesta trvalého bydliska do školského internátu, strednej odbornej školy a miesta konania praktického vyučovania a späť a zo školského internátu do strednej odbornej školy a miesta konania praktického vyučovania a späť. Tieto náklady sa uhrádzajú spoločne najviac do výšky 65 % sumy životného minima za kalendárny mesiac. 
Zo znenia § 12 a § 13 návrhu zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov je zrejmé, že odmena za produktívnu prácu by naďalej bola zdaňovaná daňou zo závislej činnosti.  
Ak by sa uvažovalo držať celkové príjmy žiaka, teda finančné a hmotné zabezpečenie, ako aj odmenu za produktívnu prácu, na hranici nezdaniteľného ročného minima, zvýšilo by to administratívnu náročnosť pre zamestnávateľov a tým aj prípadné daňovo uznané výdavky na sledovanie jednotlivých príjmov žiaka. 
Vzhľadom na potrebu vzdelávania žiakov na stredných odborných školách, ako aj na rastúcu prepojenosť žiakov s konkrétnymi zamestnávateľmi sa umožňuje zamestnávateľom prevziať na seba vybrané náklady žiakov, ktorých úhradou by umožnili žiakom navštevovať strednú odbornú školu. Len týmto spôsobom je možné podporiť účasť zamestnávateľov na výchove a vzdelávaní žiakov stredných odborných škôl a najmä pomôcť národnému hospodárstvu zabezpečiť dostatočný počet kvalitatívne schopných žiakov, absolventov stredných škôl. Zároveň sa určuje obmedzenie takto vynaložených prostriedkov na cestovné žiakov spoločne pre všetky typy cestovného na sumu 65 % sumy životného minima ustanoveného osobitným predpisom za jeden kalendárny mesiac. 
 
K bodom 4 a 5 
Finančné a hmotné zabezpečenie žiakov stredných odborných škôl bude mať v krátkodobom horizonte  reálny dopad na mierne zníženie štátnych  príjmov, ako dôsledok uplatnenia uvedených výdavkov ako daňovo uznaných výdavkov podľa navrhovanej novely § 19 zákona o dani z príjmov.  
Avšak pridaná hodnota, ktorú kvalifikovaný pracovník vytvorí neskôr  a tým zvýši zdaňované príjmy zamestnávateľa, v časovom horizonte 5 rokov, prevýši tento dočasný mierny pokles v príjmoch štátneho rozpočtu.   
 
K bodu 6 
Predmetné ustanovenie  určuje nového prijímateľa podielu zaplatenej dane, ktorým je Fond rozvoja odborného vzdelávania a prípravy. Fond rozvoja odborného vzdelávania a prípravy sa zriaďuje navrhovaným zákonom o odbornom vzdelávaní a odbornej príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 
K Čl. IX 
 
K bodu 1  
Ustanovuje sa, že súčasťou žiadosti o zaradenie strednej odbornej školy do siete škôl je aj vyjadrenie samosprávneho kraja, ak o ide strednú odbornú školu na území samosprávneho kraja. Tento súhlas bude vydávaný v nadväznosti na potreby odborného vzdelávania a prípravy v príslušnom regióne.  
 
K bodu 2 a 3 
Predmetné ustanovenia sú legislatívno-technickou úpravou zabezpečujúcou súlad medzi znením zákona č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 
K Čl. X 
 
V uvedenom ustanovení sa v súlade so zákonom o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov dopĺňa, že pri určovaní podrobností rozpisu finančných prostriedkov sa prihliada na zoznam študijných odborov a učebných odborov, ktoré sú nad rozsah plánu potrieb trhu práce. To znamená, že finančné prostriedky nebudú pridelené študijným odborom a učebným odborom, o ktorých absolventov nemajú zamestnávatelia  záujem a ich uplatniteľnosť v praxi je veľmi nízka.  
 
K Čl. XI 
 
Z hľadiska potrieb cieľových skupín sociálnej inklúzie sa návrhom na  doplnenie zákona č. zákona č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov podporuje vzdelávanie detí v systéme pomoci v hmotnej núdzi účasťou na odbornom vzdelávaní, ktoré zvyšujú možnosti zamestnateľnosti  detí pripravujúce sa na trh práce.  Navrhuje sa, aby na účely posúdenia nároku na pomoc v hmotnej núdzi navrhované finančné a hmotné zabezpečenie žiakov poskytované v rámci  ich vzdelávania sa nepovažovali za príjem. Dávka v hmotnej núdzi a  príspevky k dávke v hmotnej núdzi sa pre  občana alebo pre okruh spoločne posudzovaných osôb, pri splnení ďalších podmienok, naďalej ponechávajú v nezmenenej výške.  

K Čl. XII 
 
K bodu 1  
Predmetným ustanovením sa určuje povinnosť pre riaditeľa strednej odbornej školy prerokovať školský vzdelávací program pre odborné vzdelávanie so zamestnávateľom, združením zamestnávateľov alebo s príslušnou stavovskou organizáciou. Predpokladá sa, že najlepším riešením by bolo prerokovať školský vzdelávací program priamo so zamestnávateľmi, ktorí pôsobia v mieste sídla školy. Keďže ale stredné odborné školy v niektorých prípadoch signalizujú neochotu príslušných zamestnávateľov komunikovať s nimi o danej problematike, úlohu týchto zamestnávateľov môže prevziať združenie zamestnávateľov. Ak ani v tomto prípade riaditeľ školy neuspeje, povinnosť prerokovať školský vzdelávací program pre odborné vzdelávanie má príslušná stavovská organizácia. 
  
K bodu 2 
Predmetné ustanovenie bližšie špecifikuje podmienky, za ktorých žiaci zdravotníckych študijných odborov vykonávajú cvičné práce. 
 
K bodu 3 
Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorou sa spresňuje kedy môže vykonať internú časť maturitnej skúšky.  
 
K bodu 4 
Predmetným ustanovením sa delegovaný zástupca príslušnej stavovskej organizácie stáva členom predmetovej maturitnej komisie pre teoretickú časť odbornej zložky maturitnej skúšky a predmetovej maturitnej komisie pre praktickú časť odbornej zložky maturitnej skúšky s právom klásť otázky a hodnotiť.  
 
K bodu 5 
Týmto ustanovením sa zavádza povinnosť, aby členom skúšobnej komisie pre záverečnú skúšku bol zástupca príslušnej stavovskej organizácie stálym členom skúšobnej komisie s právom klásť otázky a hodnotiť. Mení sa doterajší stav, podľa ktorého bol členom skúšobnej komisie delegovaný člen komory, ak má odbornú spôsobilosť v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. 
 
K bodu 6 a 7 
Legislatívno-technická úprava.  
 
K bodu 8 
Predmetné ustanovenie zavádza právo žiaka, na úhradu škody ktorá mu vznikla pri výchove a vzdelávaní, s výnimkou nároku na úrazové dávky pre žiaka, ktorí utrpel pracovný úraz alebo chorobu z povolania pri praktickom vyučovaní v období odbornej (výrobnej) praxe.  

K Čl. XIII 
 
Ustanovenie určuje nadobudnutie účinnosti zákona.