Informácia o opatreniach Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky smerujúcich k riešeniu prieťahov v konaní súdov

		Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky v súvislosti s riešením prieťahov v konaní súdov robí kroky, ktoré možno z hľadiska ich smerovania rozdeliť do nasledujúcich základných oblastí:

1.)	Stav vybavovania agendy  na súdoch - východiskový stav štatistických ukazovateľov
2.)	Legislatívne opatrenia smerujúce k odstráneniu prieťahov  v konaní súdov
3.)	Organizačné a personálne opatrenia smerujúce k odstráneniu prieťahov v konaní súdov
4.)	Materiálno - technické opatrenia smerujúce k odstráneniu prieťahov v konaní súdov

 1.) Stav vybavovania agendy  na súdoch - východiskový stav štatistických    ukazovateľov

	K 1. 1. 1999 bol celkový počet nevybavených vecí v agendách okresných súdov 549 512 vecí. Tento vysoký nápad spôsobilo najmä zrušenie prvej vlny  kupónovej privatizácie.
K 1. 1. 2002 bol celkový počet nevybavených vecí vo všetkých agendách okresných súdov 456 421. Napriek skutočnosti,  že celkový počet vecí klesol, došlo  k  enormnému zvýšeniu nápadu vo veciach agendy Er (exekučnej) z 4 673                         k 1. 1. 1999 na  18 601 vecí k 1. 1. 2002, čo je zvýšenie o 14 000 vecí. Takisto stúpol nápad vo veciach agendy C (všeobecný civilný úsek) z 102 615 k 1. 1. 1999                      na 124 929 k 1. 1. 2002. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že počet sudcov vybavujúcich uvedené agendy zostal nezmenený. 
Takisto stúpol nápad vo veciach agendy T (trestnej) z  6 550 vecí k 1. 1. 1999 na 10 167 vecí  k 1. 1. 2002, čo je takmer o 4 000 vecí viac. Opäť nedošlo k zvýšeniu počtu sudcov vybavujúcich agendu trestnú.
Záverom je potrebné uviesť, že vo všeobecnosti stúpa celkový nápad vecí                     v jednotlivých agendách na okresných súdoch v Slovenskej republike. Ročne sa vybaví celkovo viac vecí ako v predchádzajúcom období s rovnakým počtom sudcov, v dôsledku stúpajúceho nápadu, či už z dôvodu legislatívnych zmien, prípadne v súvislosti s inými faktormi. 
V roku 2001 bol celkový nápad vecí na okresných a krajských súdoch v Slovenskej republike 841 305 vecí, čo  pri počte 1122 sudcov vo výkone funkcie pripadá na jedného sudcu  na vybavenie 749 vecí ročne. Nápad vecí na jednotlivé súdy nie je rovnomerný. V praxi to znamená, že pri dodržaní zákonnej zásady o nepreložiteľnosti sudcov je možné v rámci zabezpečenia plynulosti súdneho konania aspoň na jednotlivých súdoch prerozdeliť agendu v zmysle rozvrhu práce a presunúť sudcu na vybavovanie inej agendy na tomto súde. Tieto opatrenia sa v súčinnosti s predsedami súdov realizujú.
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky preto v rámci svojich kompetencií upozornilo predsedov jednotlivých súdov, že je potrebné venovať zvýšenú pozornosť vybavovaniu všetkých vecí tak, aby ich počet ďalej nestúpal. S existujúcim personálnym obsadením súdov v náväznosti na zvyšujúci sa nápad je táto úloha obtiažna. 
Čo sa týka agendy krajských súdov, počet nevybavených vecí k 1. 1. 1999 vo všetkých agendách bol 53 622. K 1. 1. 2002 bol počet nevybavených vecí vo všetkých súdnych agendách 44 274. Možno teda konštatovať, že počet nevybavených vecí sa v agendách krajských súdov Slovenskej republiky  znižuje.

2.) Legislatívne opatrenia smerujúce k odstráneniu prieťahov  v konaní súdov

V rámci legislatívnych opatrení smerujúcich k odstráneniu prieťahov v konaní súdov Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky vypracovalo a predložilo do legislatívneho procesu nasledujúce návrhy zákonov: 

•	Zákon o Súdnej rade Slovenskej republiky  

			V rámci organizácie súdnictva neexistoval nezávislý ústavný orgán, ktorý by riešil všetky dôležité otázky súdnictva. Tento problém odstránila a právny základ pre vytvorenie Súdnej rady Slovenskej republiky zaviedla v čl. 141a a nasl.  novela Ústavy Slovenskej republiky č. 90/2001 Z. z. Na základe zmocnenia daného Ústavou Slovenskej republiky bol vypracovaný návrh zákona o Súdnej rade Slovenskej republiky, ktorého účelom je podrobnejšie upraviť činnosť tohto orgánu (jeho pôsobnosť, organizáciu, spôsob kreácie). 
		Vznikom Súdnej rady Slovenskej republiky zaniká Rada sudcov Slovenskej republiky, upravená v zákone č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch v znení neskorších predpisov, pričom Súdna rada preberá niektoré jej doterajšie právomoci a stane sa zároveň nezávislým reprezentantom súdnej moci.
	Návrh zákona prešiel legislatívnym procesom, bol schválený Národnou radou Slovenskej republiky, ale prezident ho vrátil do parlamentu na opätovné prerokovanie. Národná rada Slovenskej republiky po opätovnom prerokovaní návrh neprijala.  Bol vypracovaný nový návrh zákona o Súdnej rade, ktorý Národná rada Slovenskej republiky prijala dňa 21. 3. 2002.

 	Návrh zákona o vyšších súdnych úradníkoch

		V Slovenskej republike existuje v súčasnosti značná preťaženosť súdov, prejavujúca sa najmä v tom, že súdy nestačia plynulo vybavovať občianskoprávnu, obchodnoprávnu a trestnoprávnu agendu a v dôsledku toho dochádza k častým prieťahom v konaní. Novela Ústavy Slovenskej republiky (úst. z. č. 90/2001 Z. z.) vytvorila ústavný rámec pre vytvorenie novej kategórie pracovníkov súdu – vyšších súdnych úradníkov. 
		Vyšší súdní úradníci by mali napomáhať k uľahčeniu práce sudcov, ktorí sa budú môcť sústrediť v plnej miere na rozhodovanie vo veci samej.  
	Predmetom návrhu zákona je úprava postavenia a činnosti vyšších súdnych úradníkov. Títo sú zaradení do štátnozamestnaneckého pomeru v zmysle zákona              č. 312/2001 Z.  z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, pričom osobitné kvalifikačné predpoklady sú upravené priamo v samotnom zákone.
		Vyšším súdnym úradníkom sa zveruje priamo zo zákona výkon jednotlivých právne a skutkovo jednoduchých úkonov súdu, ktoré spočívajú v rozhodovaní v nesporových veciach. Na základe poverenia sudcom môžu vyšší súdní úradníci vykonávať aj niektoré ďalšie úkony. Tým by sa mala zaručiť dostatočná odbornosť a kvalifikovanosť realizácie vymedzených právnych úkonov a zároveň zvýšiť právna istota a dôvera účastníkov konania.
		Rozsah právomoci vyššieho súdneho úradníka v podstate predstavuje doterajšiu agendu súdnych tajomníkov, ale zároveň je jeho činnosť rozšírená o ďalšie oprávnenia pri vykonávaní úkonov súdu.
		V súčasnosti vládou schválený návrh zákona je  predložený na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. 

	Návrh zákona o rozhodcovskom konaní

		V súčasnosti platný zákon o rozhodcovskom konaní (218/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov) sa ukázal ako neefektívny a príliš reštriktívny, na čo poukazuje aj skutočnosť malého množstva rozhodcovských sporov, ktoré sa podľa neho riešili, či už ide o vnútroštátne alebo medzinárodné obchodné spory. Nový návrh zákona                         o rozhodcovskom konaní vychádza z Modelového zákona UNCITRAL, pričom odstraňuje problémy, ktoré boli príčinou nedostatočného využívania rozhodcovského konania. Podstatne rozširuje rozsah arbitrovateľných vecí, umožňuje podriadiť rozhodcovskému konaniu aj občianskoprávne spory s určitými, taxatívne vymedzenými výnimkami, poskytuje účastníkom právnych vzťahov možnosť voľby riešenia sporu buď pred súdom alebo pred rozhodcami a v neposlednom rade  by jeho aplikácia mala viesť k odbremeneniu súdov.  
	Inštitút rozhodcovského konania sa liberalizuje tak, aby mohol byť častejšie využívaný nielen domácimi, ale aj zahraničnými subjektami, upravujú sa komplexné postupy na vytvorenie rozhodcovského súdu, podanie námietok proti rozhodcom, vymedzujú sa mechanizmy na vynútenie rozhodcovských zmlúv a rozsudkov, zavádza sa inštitút preskúmania rozhodcovského rozsudku.
		Základným zámerom návrhu zákona je zaradiť rozhodcovské konanie na také miesto, aby mohlo plniť svoje prioritné poslanie, t. j. mimosúdne riešiť spory k spokojnosti sporových strán. V súčasnosti je návrh zákona o rozhodcovskom konaní predmetom rokovaní Národnej rady Slovenskej republiky. 

	Novela Občianskeho súdneho poriadku

		Občiansky súdny poriadok tvorí základný pilier samostatného právneho odvetvia slovenského právneho poriadku – civilného procesného práva. Základným zámerom prijatej novely Občianskeho súdneho poriadku, ktorá nadobudla účinnosť 1. 1. 2002 je urýchlenie a zefektívnenie civilného súdneho konania, bez ujmy na ústavnosti a zákonnosti jeho priebehu, odstránenia prekážok postupu konania, ktoré vyplývajú z postavenia právnických osôb a napokon vyriešenia niektorých problémov, ktoré definovala právna, najmä súdna prax. Účelom novely Občianskeho súdneho poriadku je náležite odlíšiť dokazovanie v sporovom konaní od dokazovania v nesporových veciach a odstrániť tak aj posledné rezíduá zásady materiálnej pravdy v občianskom súdnom konaní.  
	Návrh dôslednejšie vychádza z princípu kontradiktórnosti občianskeho sporového konania a zodpovednosti účastníkov na zistenie skutkového stavu. Urýchleniu a skráteniu konania slúži aj zmena úplného apelačného systému na systém neúplnej apelácie.   
		Novelou sa potvrdila všeobecná prvostupňová príslušnosť okresných súdov a došlo ňou k odbremeneniu krajských súdov od prvostupňovej rozhodovacej činnosti.  Očakáva sa, že dôsledkom tejto zmeny bude obmedzenie konania a rozhodovania Najvyššieho súdu Slovenskej republiky ako odvolacieho súdu.
		Zároveň sa touto novelou zavádza efektívnejší spôsob doručovania písomnosti právnickým osobám. 
		Predmetný návrh novely Občianskeho súdneho poriadku bol predložený ministrom spravodlivosti Slovenskej republiky Legislatívnej rade vlády Slovenskej republiky dňa 21. 1. 2000. V Legislatívnej rade vlády bol návrh novely Občianskeho súdneho poriadku prerokovaný až 25. 8. 2000. 
		Návrh novely Občianskeho súdneho poriadku bol schválený v Národnej rade Slovenskej republiky 3. 10. 2001 a účinnosť nadobudol 1. 1. 2002. Možno teda konštatovať, že celý legislatívny proces k schváleniu zákona trval skoro 2 roky.

	Novely Občianskeho zákonníka

		V súčasnosti je v legislatívnom procese novela Občianskeho zákonníka, ktorej účelom je zásadná reforma záložného práva. Cieľom reformy záložného práva k hnuteľným veciam je vytvorenie takého právneho a inštitucionálneho rámca pre záložné právo, ktorý povedie k rozšíreniu možností financovania podnikateľských aktivít, najmä v sektoroch malého a stredného podnikania. V návrhu zákona sa súčasne upravujú príslušné ustanovenia Občianskeho zákonníka, ktoré je potrebné upraviť v súvislosti s Občianskoprávnym dohovorom o korupcii.
		Zároveň bol vypracovaný legislatívny zámer, ktorý  má vytvoriť podklad pre vypracovanie návrhu nového Občianskeho zákonníka a návrhov noviel súvisiacich predpisov. K dôležitým zmenám, ktoré by mal nový Občiansky zákonník ako základný a všeobecný predpis pre celú oblasť súkromného práva upraviť, patrí  najmä zaradenie rodinného práva do Občianskeho zákonníka, odstránenie dualizmu v právnej úprave zmlúv v Občianskom zákonníku a v Obchodnom zákonníku, zvýraznenie a osobitné zakotvenie predmetov duševného vlastníctva ako zvláštnych predmetov občianskoprávnych (súkromnoprávnych) vzťahov, zakotvenie inštitútu zákonného majetkového spoločenstva manželov, znovuzakotvenie zásady, podľa ktorej je stavba súčasťou pozemku a úprava práva stavby, úprava tzv. pridruženého podielového spoluvlastníctva, zefektívnenie zabezpečovacích prostriedkov, úprava zmlúv, ktoré sa stali typické pre súkromné právo, úprava spotrebiteľskej zmluvy, zmluvy o obstaraní zájazdu, v dedičskom práve zakotvenie tzv. odkazu a posilnenie testovacej voľnosti zo strany poručiteľa.
		V súčasnosti sa návrh novely Občianskeho zákona predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky.
	
	Novela Obchodného zákonníka

		Novela Obchodného zákonníka, ktorá nadobudla účinnosť 1. 1. 2002 vychádza predovšetkým z potreby úplne implementovať jednotlivé obchodné smernice ES so zameraním na podnikové právo, resp. právo obchodných spoločností EÚ. 
      	Slovenská republika okrem iného novelou Obchodného zákonníka                            č. 500/2001 Z. z. odstránila v ustanovení § 30 ods. 3 povinnosť pre občanov členských štátov EÚ predložiť pred zápisom do Obchodného registra povolenie na trvalý, resp. prechodný pobyt, zlepšila zabezpečenie ochrany veriteľov a iných, tretích osôb v obchodnom styku, najmä s kapitálovými spoločnosťami, posilnila ochranu spoločníkov kapitálových spoločností pred možným zneužívaním mocenského postavenia štatutárnymi orgánmi, nakoľko predchádzajúca úprava neriešila uvedené vzťahy jednoznačne, čo viedlo k nárastu sporov v agende obchodného súdnictva. Zamerala sa tiež  na odstránenie niektorých výkladových alebo iných nepresností.

•	Novela zákona č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučny poriadok)

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky vypracovalo návrh novely Exekučného poriadku, ktorý sa dotýkal viacerých oblastí vykonávania exekučnej činnosti. Z hľadiska zvýšenia efektívnosti exekučného konania a tým aj odstránenia prieťahov, najdôležitejšími zmenami bola úprava procesných ustanovení  týkajúcich sa novej úpravy doručovania, zníženia počtu možností oprávneného podávať námietky voči exekúcií, ako aj nová úprava späťvzatia námietok, kde ak povinný zoberie námietky späť pred tým, ako o nich rozhodol súd, exekútor pokračuje vo vykonávaní exekúcie a o námietkach sa nerozhoduje.
Novelizáciou ustanovení Exekučného poriadku a ich zavedením do praxe dôjde k  zvýšeniu právnej istoty, vymožiteľnosti práva, ako aj disciplíny účastníkov exekučného konania, čo v konečnom dôsledku zrýchli a zefektívni výkon rozhodnutia.     
Návrh novely nového Exekučného poriadku bol schválený Národnou radou Slovenskej republiky dňa 18. 12. 2001 a nadobudol účinnosť od 1. 2. 2002.   

•	Novela zákona č. 141/1991 Zb. o Trestnom súdnom konaní (Trestný poriadok)

         K odstráneniu prieťahov v súdnom konaní prispievajú už realizované novely Trestného poriadku. 
          Novelou Trestného poriadku (zák. č. 173/2000 Z. z.)  došlo k novej úprave rozhodovania o námietkach zaujatosti v trestnom konaní. Podľa právneho stavu platného  pred účinnosťou tejto novely o akýchkoľvek námietkach  voči nezaujatosti orgánov činných v trestnom konaní musel rozhodovať nadriadený orgán. To malo za následok neúmerne predlžovanie trestného konania najmä v konaní pred súdom. Absolútna väčšina námietok  najmä  a osobitne voči sudcom  (ako to  preukázala prax)  bola vznášaná účelovo s cieľom predĺžiť trestné konanie a zmariť alebo oslabiť možné dôkazy na preukázanie nezákonného konania. V praxi to znamená, že po prijatí tejto novely sa nariadený úkon môže dokončiť bez nutnosti odročiť hlavné pojednávanie, resp. verejné zasadnutie a teda trestné konanie môže bez prieťahov pokračovať.            
          Novelou Trestného poriadku (zák. č. 366/2000 Z. z.)  došlo k doplneniu Trestného poriadku o nový inštitút náhradného obhajcu. Cieľom tohoto inštitútu je ďalej obmedziť možnosť konania obštrukcií zo strany obvinených, aby nedochádzalo k účelovému  predlžovaniu trestného konania. Od účinnosti tejto novely  má súd možnosť ustanoviť tzv. náhradného obhajcu ak je dôvodná obava, že by pre neprítomnosť obhajcu mohlo byť zmarené hlavné pojednávanie alebo verejné zasadnutie. Tým sa zabránilo nutnosti odročiť hlavné pojednávanie alebo verejné zasadnutie. V  konečnom dôsledku sa tým zabránilo neúmernému predlžovaniu konania pred súdom.    
          Na urýchlenie trestného konania sú navrhované aj ďalšie dve čiastkové zmeny v Trestnom poriadku, ktorý je v súčasnosti predkladaný na rokovanie vlády Slovenskej republiky. 

Dochádza k zmene ustanovenia upravujúceho odňatie a prikázanie veci tak, aby nemohlo byť účelovo využívané na prieťahy v trestnom konaní.                                                       
          Upravuje sa tiež situácia, keď v konaní vystupuje veľké množstvo poškodených (aj niekoľko stoviek a viac)  a jednotlivými výkonmi ich práv by bol ohrozený samotný rýchly priebeh trestného konania. Pre takýto prípad sa navrhuje, aby súd mohol rozhodnúť o tom, že poškodení budú môcť vykonávať svoje práva len prostredníctvom obmedzeného počtu splnomocnencov.               

3.)	Organizačné  a  personálne  opatrenia  smerujúce  k  odstráneniu prieťahov 
      v konaní   súdov

	V rámci organizačno-personálnych opatrení na zvýšenie efektivity justície                 a tým aj odstránenie prieťahov v konaní Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky realizuje nasledujúce kroky: 

a) Previerky plynulosti súdneho konania
b) Disciplinárne konanie
c) Nový systém hodnotenia práce sudcov
d) Návrh reorganizácie súdov

a)	Kontrolu výkonu súdnictva a tým i riešenie prieťahov v konaní pred súdmi môže Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky vykonávať len v rozsahu vymedzenom zákonom č. 80/1992 Zb. o štátnej správe súdov v platnom znení sledovaním plynulosti súdneho konania z hľadiska prieťahov v konaní. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky sleduje a pravidelne vyhodnocuje výkony sudcov a na tomto podklade, ako i na základe sťažností podávaných účastníkmi konaní vykonáva previerky súdnych spisov a úrovne súdneho konania z hľadiska plynulosti súdneho konania.
b)	Na podklade štatistických údajov získaných jednak z rezortnej štatistiky, jednak                z vykonaných previerok plynulosti súdneho konania, ako i na základe sťažnosti účastníkov konania vyhodnocuje Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky pracovnú zaťaženosť sudcov. Na základe vyhodnotenia takto získaných výsledkov osobitnú pozornosť venuje sudcom, ktorí dlhodobo podávajú nízke výkony, alebo ktorí v konkrétnych prípadoch spôsobujú prieťahy v konaní.

Výsledok mesačného sledovania výkonov sudcov s najnižším počtom skončených vecí sa kladne prejavil v počte skončených vecí, ktorý má stúpajúcu tendenciu.
Okrem sledovania výkonov sudcov sú v trestnej agende pravidelne sledované                    a  vyhodnocované konania, v ktorých je väzba dlhšia ako 6 mesiacov a tzv. veci reštančné s neúmernou dĺžkou konania.
Aj tieto veci ministerstvo spravodlivosti osobitne sleduje a upozorňuje súdy na možné  komplikácie v dôsledku prieťahov v konaní.
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky analyzuje, či sú prieťahy zapríčinené okolnosťami, ktoré sudca nemôže ovplyvniť alebo ide o subjektívne dôvody.
Subjektívne dôvody prieťahov v konaní majú za následok podanie návrhov na začatie disciplinárnych konaní proti konkrétnym sudcom.  
       	Tieto návrhy môže podať tak minister spravodlivosti, ako i jednotliví predsedovia súdov.
V období od 1. 11. 1998 do 1. 3. 2002 bolo podaných celkovo 38 návrhov na začatie disciplinárneho konania, z toho minister spravodlivosti podal 20 návrhov, z nich 7 návrhov bolo podaných výlučne z dôvodu prieťahov konaní sudcu.                      Zo všetkých návrhov na začatie disciplinárneho konania bolo doposiaľ                         12 právoplatne ukončených. Zo 7 návrhov, ktoré podal minister spravodlivosti v dôsledku prieťahov v konaní boli doposiaľ iba 2 návrhy právoplatné skončené (sankcia: v prvom prípade došlo k odvolaniu z funkcie predsedu senátu a v druhom prípade bolo disciplinárne konanie zastavené). Z 18 návrhov podaných predsedami súdov bolo 9 podaných v dôsledku prieťahov v konaní. Z týchto 9 návrhov je                        5 právoplatne skončených. Ostatné návrhy sú predmetom rozhodovania disciplinárnych senátov Najvyššieho súdu Slovenskej republiky. 
Pre úplnosť je potrebné uviesť, že tak minister spravodlivosti, ako i predsedovia súdov navrhovali prísnejšie disciplinárne postihy, než boli uložené disciplinárnymi senátmi Najvyššieho súdu Slovenskej republiky.

c)	Významnou skutočnosťou pre objektívne posudzovanie zaťaženosti sudcov je aj zavedenie  nového systému hodnotenia výkonnosti sudcov, ktorý dáva komplexný objektívny obraz o celej práci sudcu tzn., že berie do úvahy v rámci bodového systému všetky úkony (aj dielčie), ktoré musí sudca vykonať v záujme skončenia veci a ktoré sa doteraz pri hodnotení práce sudcu nebrali do úvahy. Táto skutočnosť mala za následok skreslený obraz o výkonnosti sudcov, kde doposiaľ bola jeho výkonnosť hodnotená iba podľa počtu skončených vecí (osôb).
d)	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky vypracovalo návrh reorganizácie súdov, cieľom ktorej bolo zrušenie malých personálne slabých súdov, na ktorých všetku súdnu agendu vybavujú 3-5 sudcovia. Prostriedky vynakladané na prevádzku takýchto súdov boli neefektívne. Možno teda konštatovať, že vytvorením týchto súdov nedošlo k priblíženiu výkonu súdnej moci občanovi, ale naopak z dôvodu personálneho roztrieštenia predtým fungujúcich väčších okresných súdov a presunom súdnej agendy na novovytvorené personálne nedostatočne obsadené súdy sa naopak z hľadiska plynulosti súdne konanie stalo pomalším.
Návrh reorganizácie súdov bol predložený na rokovanie Koaličnej rady, ktorá ho neschválila, keď zásadný nesúhlas vyslovili predstavitelia SDKÚ a SDĽ. 

4.)	Materiálno-technické opatrenia smerujúce k odstráneniu prieťahov v konaní  súdov

	Súdny manažment 

      V rámci projektu „Súdny manažment“ bol v spolupráci so švajčiarskym ministerstvom spravodlivosti zavedený automatický systém náhodného prideľovania právnych vecí sudcom na Okresnom súde v Banskej Bystrici. Jeho zavedenie garantuje dôsledné dodržiavanie ústavného práva na zákonného sudcu, nakoľko znemožňuje komukoľvek samostatne si prideliť vec, resp. svojvoľne nakladať so súdnym spisom. Náhodný výber sudcu je tiež významným prvkom v boji proti korupcii. V 1. fáze pozostáva z  troch modulov: 1.  Podateľňa, 2. Register C – civilné veci, 3. Register Cb – obchodné veci. Projekt zahŕňa aj zmeny doterajších pracovných postupov na súde. 
		V rámci pilotného projektu na súde v Banskej Bystrici bolo preukázané,                     že  jeho aplikácia výrazne zrýchľuje konanie na súde. Novým pracovným postupom sa znáročnila práca súdnej administratívy, ktorá  pripravuje spis sudcovi na pojednávanie. Sudca tým získal 78% pracovného času, ktorý doteraz venoval administratívnym úkonom. 
		Program zabezpečuje tiež informácie o spisovej značke súdneho  konania                 a o tom, ktorému sudcovi je spis pridelený na prejednanie a rozhodnutie do 3 minút od podania žaloby, ako aj vyhľadávanie súdnych spisov a informácie o nich v priebehu niekoľkých sekúnd (lustrácia súdnych spisov). 
Pri jeho aplikácii, ktorá prebiehala na civilnom úseku okresného súdu sa skrátil čas na vybavenie jednej civilnej veci od podania obžaloby do vytýčenia prvého termínu hlavného pojednávania takmer o polovicu. Dosiahlo sa tiež skrátenie času medzi podaním návrhu a prvým pojednávaním, medzi prvým a druhým pojednávaním a pod. Projekt „Súdny manažment“  bude rovnako ako na Okresnom súde v Banskej Bystrici v prvej polovici tohto roka implementovaný aj na ďalšie štyri najväčšie okresné súdy. Modul „Podateľňa“ sa dostane na všetky okresné súdy v SR do konca apríla 2002. Jeho rozšírenie na krajské súdy sa predpokladá do konca júna 2002. Rozšírenie projektu o ďalšie agendy je plánované na roky 2003 a 2004. 

•	Mediácia a probácia

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky od 1. 4. 2002 začína s pilotným projektom Probačnej a mediačnej služby. Probační úradníci sa stanú zamestnancami vybratých troch pilotných okresných súdov - Bratislava lV, Nové Zámky a Spišská Nová Ves.
Prostredníctvom ich pôsobenia by malo prísť k skráteniu konania vo veciach trestných činov, kde horná hranica trestu neprevyšuje 5 rokov a k posilneniu práv poškodeného. To sa týka najmä ich pôsobenia v oblasti mediácie. Ak bude pri mediačnom stretnutí uzavretá dohoda medzi páchateľom a poškodeným o náhrade škody, ktorá bola spôsobená trestným činom, bude môcť prokurátor v prípravnom konaní a sudca v konaní pred súdom ukončiť trestné stíhanie, buď podmienečne                  (§ 307 Tr. por.) alebo definitívne (pripravovaná novela Tr. poriadku - zavedenie inštitútu zmieru).
Probačná činnosť úradníka bude zameraná najmä na aktívnu kontrolu odsúdeného, či plní v skúšobnej dobe rozsudkom mu uložené primerané obmedzenia a povinnosti (podľa § 59 ods. 2 Tr. zákona).

•	Elektronické prepojenie informačných systémov v justícií 

Zabezpečením potrebného počítačového vybavenia pre súdy následne riešime elektrotechnické prepojenie v justícií. V súčasnej dobe prebieha z programu PHARE prideľovanie počítačov všetkým sudcom. Do konca mája 2002 budú slovenské súdy elektronicky prepojené a budú mať prístup do databáz rôznych registrov. Jednotný automatizovaný systém právnych informácií JASPI, ako aj obchodný register sú už v súčasnosti verejne prístupné na internete. 
      	Našou snahou bude aj naďalej postupne sprístupňovať sudcom externe informačné zdroje, napr. register centrálnej evidencie obyvateľstva, živnostenský register, štatistický register atď., od čoho v konečnom dôsledku očakávame rýchlejší prísun informácii a zrýchlenie vybavovania súdnej agendy.

Záver:

Uplatňovaním všetkých vyššie uvedených dielčích opatrení očakávame ďalšie znižovanie počtu nevybavených vecí na súdoch  a to i v krátkodobom horizonte. Okamžité zrýchlenie súdnych konaní a výraznejšie zníženie počtu nevybavených vecí však súčasný právny stav nepripúšťa.