Predkladacia správa

	Poslanci NR SR Marián Mesiarik a Štefan Rusnák predložili poslanecký návrh novely zákona o štátnom rozpočte na rok 2002, v ktorej navrhujú v § 5 zmeniť výšku štátnej prémie zo 4000 Sk na 4 500 Sk. 

	Ministerstvo financií konštatuje, že výška štátnej prémie poskytovaná stavebnému sporiteľovi bola jednou z najčastejšie posudzovaných otázok v rámci prípravy štátneho rozpočtu na rok 2002. V rámci nej sa zvažovali dva základné parametre:
	- určenie percentuálnej hranice, z ktorej sa bude vypočítavať výška štátnej prémie (t.j. 25 %, resp. 20 % podiel z nasporených prostriedkov sporiteľov)
	- maximálna výška štátnej prémie, ktorú môže klient získať (t.j. ponechanie 4 500 Sk, alebo zníženie na 4 000 Sk).

	Dôvodom predloženia návrhu na prehodnotenie výšky štátnej prémie bola:
	- napätosť rozpočtových vzťahov pri príprave štátneho rozpočtu na rok 2002,
	- skutočnosť, že podmienky v stavebnom sporení by mali reagovať na pokles úrokových sadzieb na vklady v komerčných bankách.  

	Vládny návrh štátneho rozpočtu vychádzal z toho, že pri poskytovaní štátnej prémie v stavebnom sporení sa zníži 25 % hranica na 20 % a výška štátnej prémie sa zníži zo 4 500 Sk na 4 000 Sk. Realizáciou uvedených návrhov sa mali znížiť výdavky štátneho rozpočtu na štátnu prémiu o cca 1 mld Sk. 

	Národná rada SR neprijala návrh na zníženie 25 % hranice na 20 %. Rozpočtové krytie tohto rozhodnutia (v rozsahu cca 850 mil. Sk) sa zabezpečilo zvýšením sadzby dane z tabaku a tabakových výrobkov (ich rozpočtové prínosy neboli v príjmoch štátneho rozpočtu pôvodne zohľadnené).

	V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že Výbor pre zdravotníctvo NR SR spolu s ministerstvom zdravotníctva dodatočne iniciovali skoršie uplatnenie zvýšenia sadzby dane z tabaku a tabakových výrobkov s tým, že príjmy, ktoré sa získajú nad predpokladaných 850 mil. Sk, budú smerovať na programy realizované ministerstvom zdravotníctva. 

	Zníženie štátnej prémie zo 4 500 Sk na 4 000 Sk poslanci pri prerokovaní návrhu štátneho rozpočtu schválili. Ponechanie jej pôvodnej výšky by si vyžiadalo zabezpečiť cca 150 mil. Sk nad rámec vládneho návrhu štátneho rozpočtu (z hľadiska celoročného pôsobenia). 

	Na základe uvedených skutočností ministerstvo financií nesúhlasí s konštatovaním uvedeným v dôvodovej správe, podľa ktorého sa mali výdavky, potrebné na udržanie pôvodnej výšky štátnej prémie (4.500,-Sk) zabezpečiť zvýšením sadzby daní z cigariet. Rozhodujúci výnos zo zvýšenia sadzby dane sa použil na elimináciu rozpočtových dôsledkov, ktoré si vyžiadalo nezníženie podielu štátnej prémie na sume usporenej sporiteľom z  25 % na 20 %. To znamená, že medzi zvýšením výnosu zo spotrebnej dane a tabakových výrobkov a  rozpočtovaním štátnej prémie na úrovni 4.000,- Sk nie je žiadna súvislosť. 

	Ďalším faktorom, ktorý sa zohľadnil pri návrhu na zníženie štátnej prémie, je reálny stav pri úročení vkladov v komerčných bankách a najmä výraznejší pokles úrokových sadzieb na vklady v komerčných bankách. Výška štátnej prémie sa v predchádzajúcich rokoch určovala aj s prihliadnutím na výšku úrokových mier, ktoré sa uplatňovali na trhu. Pri návrhu na úpravu výšky štátnej prémie sa teda zohľadňovalo priblíženie rendity stavebného sporenia voči rendite termínovaných vkladov v komerčných bankách. V opačnom prípade by sa štátna prémia v stavebnom sporení pri klesajúcich úrokových mierach stala "náhradným riešením" pri rozhodovaní o smerovaní úspor. Štátna prémia stavebného sporenia by mohla pôsobiť ako štátom podporovaná konkurencia komerčných bánk.

	Rast výdavkov štátneho rozpočtu na štátnu prémiu nesignalizuje pokles záujmu o stavebné sporenie, ako by mohol naznačovať pokles fondu stavebného sporenia v  sume 500 mil. Sk (o čo sa opiera o poslanecký návrh). Tento stav nie je vyvolaný úpravami prémie, ale aj objemom poskytnutých úverov, medziúverov a  ostatných prostriedkov vyplatených stavebným sporiteľom. 

	Okrem uvedených dvoch faktoroch, známych už pri tvorbe rozpočtu, je potrebné návrh na zvýšenie štátnej prémie posudzovať aj z hľadiska reálnych rizík štátneho rozpočtu na rok 2002. Vláda na základe záverov misie Medzinárodného menového fondu pripravuje návrh opatrení, ktoré by mali eliminovať súčasné riziká rozpočtu (súvisiace tak s výpadkom najmä nedaňových príjmov, ako aj s rizikom prekročenie rozpočtovaných výdavkov). Prijatie predloženého návrhu by existujúce riziká rozpočtu ešte viac zvýšilo. 

	V dôvodovej správe k predloženému návrhu novely zákona o štátnom rozpočte sa konštatuje, že "predpokladaný dopad na štátny rozpočet Slovenskej republiky v roku 2002 predstavuje 25 mil. Sk s ohľadom na to, že sa finančné prostriedky na štátnu prémiu v stavebnom sporení zúčtovávajú spätne za predchádzajúci štvrťrok.... ".

	Ministerstvo financií konštatuje, že rozpočtový dôsledok by závisel od konkrétneho správania sa účastníkov stavebného sporenia. S poznaním, že sa napr. od 1. júla sa zvýši štátna prémia, sa môžu vklady presunúť na 2. polrok s tým, že na ne pripadne vyššia štátna prémia. Zároveň možno očakávať, že by všeobecne vzrástol záujem stavebných sporiteľov o produkt, ktorého výnosovosť vzrástla. Preto rozpočtovaný dôsledok vo výške 25 mil. Sk nemožno jednoznačne potvrdiť. V  štátnom rozpočte na rok 2002 nie sú vyčlenené prostriedky na zvýšenie štátnej prémie.

	I keď sa o výške štátnej prémie v stavebnom sporení rozhoduje v zákone o štátnom rozpočte na príslušný rok, zvýšením štátnej prémie v roku 2002 by sa v dôsledku založeného postupu (výplata za 4. štvrťrok 2002 sa vypláca v 1. štvrťroku 2003) ešte zvýraznili náročné podmienky zostavenia rozpočtu na rok 2003.

Ministerstvo financií konštatuje, že pri rozhodovaní o výške štátnej prémie, resp. podmienok stavebného sporenia všeobecne je potrebné systémové riešenie, ktoré bude garantovať dlhodobý výhľad a stabilitu tak pre sporiteľov, ako aj pre štátny rozpočet. Vysoká frekvencia zmien základných parametrov systému v ostatných rokoch má za následok, že systém nepôsobí dostatočne stabilne.   

	V nadväznosti na uvedené skutočnosti ministerstvo financií odporúča vláde, aby neprijalo návrh na zvýšenie štátnej prémie stavebného sporenia v roku 2002.