Doložka finančných, ekonomických, environmentálny vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie.

a)	vyčíslenie odhadu dopadov na verejné financie

1.	Vyčíslenie finančných dôsledkov na štátny rozpočet, vrátane vyčíslenia dôsledkov na počty zamestnancov štátnych rozpočtových a príspevkových organizácií.

Aplikácia opatrení navrhovaných v materiále má široký dopad na verejné financie. Predpokladá sa, že do roku 2017 budú výdavky na realizáciu reformy približne vo výške 12 315 060 tis. Sk, zatiaľ čo prínosy boli vyčíslené na 38 407 285 tis. Sk. Kým reforma predpokladá hlavne jednorázové investície v priebehu niekoľkých prvých rokov, výraznejšie prínosy sa začnú prejavovať postupne v nasledujúcich rokoch po roku 2012.

Výdavky na príslušný rok 2008 budú pokryté prostredníctvom rozpočtu Programu UNITAS I. Aby bolo možné čerpať finančné prostriedky a zabezpečiť verejné obstarávanie v rokoch 2008 až 2010, je potrebné mať vykryté výdavky na celý Program UNITAS I., a to až do roku 2013.

Počas obdobia rokov 2009 až 2010 sa predpokladá s čerpaním finančných zdrojov zo štátneho rozpočtu vo výške približne 1 915 mil. Sk:
2009 – 939 mil. Sk,
2010 – 976 mil. Sk.
Je možné očakávať, že niektoré z týchto výdavkov budú hradené z operačného programu informatizácie spoločnosti. 

Vplyv navrhovaných zmien reformy na verejné financie, resp. štátny rozpočet, bude mať i predpokladaný dopad na pokles počtu zamestnancov súčasných daňových orgánov a orgánov colnej správy, ktorý je súčasťou reformy. Pokles zamestnancov orgánov štátnej správy sa odhaduje na cca 20 %, čo predstavuje približne 2 080 zamestnancov daňovej a colnej správy, následne finančnej správy, z čoho by mali do roku 2017 vzniknúť úspory vo výške cca 8,8 mld. Sk do roku 2017. 

2.	Vyčíslenie finančných dôsledkov na rozpočty Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní.
Aplikácia opatrení navrhovaných v materiále má dopad aj na rozpočty Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní. Tieto výdavky sú odhadované na približne 10 mil. Sk v prípade Sociálnej poisťovne a približne 120 mil. Sk na zdravotné poisťovne do roku 2010. Tieto zdroje by mali byť zabezpečené prostredníctvom správneho fondu Sociálnej poisťovne, ako aj správnych fondov zdravotných poisťovní.

Sociálna poisťovňa:
Rok 2009 – 5 mil. Sk
Rok 2010 – 5 mil. Sk

Zdravotné poisťovne:
Rok 2009 –  80 mil. Sk
Rok 2010 –  40 mil. Sk

Ďalšie finančné prostriedky potrebné na zabezpečenie fázy UNITAS II. budú presnejšie identifikované až po vypracovaní dokumentov, ktorých cieľom bude analyzovať stav uvedených organizácií za účelom zjednotenia výberu daní, cla a poistných odvodov.

b)	odhad dopadov na obyvateľstvo, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb
Aplikácia opatrení navrhovaných v materiále má dopad na obyvateľstvo, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb v zmysle kvantifikovaných prínosov reformy vo výške približne 19,8 mld. Sk a v zmysle výdavkov vo výške približne 1,8 mld. Sk, čo predstavuje čistý prínos vo výške cca 18 mld. Sk.

c)	vyčíslenie odhadu dopadov na životné prostredie
Aplikácia opatrení navrhovaných v materiále bude mať pozitívny dopad na životné prostredie v zmysle zavedenia elektornizácie verejnej správy, podpory elektronickej komunikácie a  bezpapierového výkonu colníctva a správy daní, avšak v súčasnosti ho nie je možné vyčísliť. 

d)	odhad na zamestnanosť
 V prípade priameho poklesu zamestnanosti
i.	rozsah/kvantifikácia poklesu zamestnanosti
Odhaduje sa, že aplikáciou opatrení navrhovaných v materiále dôjde k zníženiu počtu zamestnancov daňovej a colnej správy, následne finančnej správy, o cca 20 %, čo predstavuje približne 2080 zamestnancov.
ii.	územné určenie
Vzhľadom na rozsah reformy, ako aj rozmiestnenie orgánov daňovej správy a orgánov colnej správy, nie je možné určiť, ktorého regiónu sa pokles zamestnanosti dotkne najviac a je potrebné uvažovať v kontexte celého územia SR.
iii.	časový horizont riešenia
Podľa harmonogramu implementácie reformy bude fáza UNITAS I. rozložená na roky 2008 až 2013. Znižovanie počtu zamestnancov bude prebiehať postupne počas rokov 2008 až 2014, ako sa uvádza v kapitole č. 7 vlastného materiálu.

e)	analýza vplyvov na podnikateľské prostredie
(súlad s aktuálnou legislatívou formujúcou podnikateľské prostredie s prípadnými návrhmi, námetmi na jej úpravy z hľadiska riešenej problematiky; posúdenie vplyvu navrhovaných riešení z hľadiska činnosti administratívnych štruktúr a pôsobenia administratívnych opatrení ovplyvňujúcich podnikateľské prostredie).

Zámery reformy, ako aj konkrétne opatrenia obsiahnuté v predkladanom materiále, sa veľmi úzko dotýkajú podnikateľského prostredia, pretože súvisia s problematikou správy daní a colníctva. Tieto kroky nadväzujú na iné strategické a koncepčné dokumenty schválené vládou SR (napr. Stratégia konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010) alebo na úrovni Spoločenstva prijaté Komisiou (napr. Akčný program na znižovanie administratívnej záťaže v EÚ). Jedným z ich hlavných cieľov je i odstraňovanie byrokracie a znižovanie záťaže na podnikateľský subjekt. 
 V súlade s uvedeným je rovnako ústredným cieľom predkladanej reformy práve zjednodušenie a sprehľadnenie procesu spojeného s daňovými, colnými a následne i odvodovými povinnosťami a zníženie bremena byrokracie a záťaže pre občanov a podnikateľov, a to prostredníctvom navrhovaných reformných krokov.