Príloha č.  2

Inštitucionálne zabezpečenie procesu prípravy a realizácie PPP
projektov v zahraničí

Po príklade Českej republiky sa nasledujúca príloha venuje inštitucionálnemu zabezpečenie procesu prípravy a realizácie PPP projektov v ďalších krajinách. Analyzuje inštitucionálny rámec realizácie politiky PPP vo vybraných štátoch, ktoré majú skúsenosti s politikou PPP a jednotlivé úlohy, činnosti a kompetencie účastníkov procesu prípravy a realizácie PPP projektov na strane verejného sektora. Cieľom tejto analýzy je zoznámiť sa s tým, ako je proces realizácie PPP inštitucionálne zabezpečený v iných krajinách sveta, a tak vytvoriť základňu pre rozhodnutie o inštitucionálnom zabezpečení realizácie politiky PPP v SR, t. j. navrhnúť a rozpracovať implementáciu schémy technickej pomoci pre verejno-súkromné partnerstvá.

V rámci individuálneho prístupu jednotlivých krajín k problematike PPP je možné konštatovať, že vo väčšine štátov, ktoré chcú podporovať PPP projekty, boli vytvorené špeciálne inštitúcie, tzv. PPP centrá. Ich úlohou je poskytovanie technickej asistencie pri príprave PPP projektov a výmena informácií, vedomostí a najlepších skúseností pri príprave PPP projektov. Úloha centier PPP môže byť preto rôznorodá, počnúc výskumnou, ďalej poradno-metodickou a konzultačnou až po schvaľovaciu a rozhodovaciu. Takéto centrá bývajú niekedy súčasťou ministerstva financií, alebo sú ním aspoň zriadené. Inokedy tvoria naopak samostatnú jednotku, niekedy vytvorenú aj zo zástupcov súkromného sektora. Mnohé krajiny sa v rámci inštitucionálneho zabezpečenia PPP uberajú cestou vecných riešení tak, že určité orgány štátnej správy – napr. ministerstvo financií, ministerstvo dopravy, resp. PPP centrá, jednotlivé projekty aj vecne posudzujú a schvaľujú ich následnú realizáciu.
 
Táto príloha sa zameriava na inštitucionálne usporiadanie v troch krajinách, ktoré sú členskými krajinami Európskej únie (Veľká Británia, Holandsko, Írsko) a na jednu mimoeurópsku krajinu (Austrália). Tieto krajiny boli vybraté vzhľadom na ich relatívne bohatú skúsenosť s prípravou a implementáciou projektov PPP alebo nejakú príbuznosť s kontextom SR. Pri každej krajine sa nachádza stručná informácia o vzniku PPP politiky v danej krajine. Následne sa príloha zameriava na jednotlivé inštitúcie, ktoré sa zaoberajú problematikou PPP a na ich úlohu v procese prípravy a realizácie PPP politiky. Takéto informácie poskytnú obraz o tom, v akom rozsahu a akým spôsobom sú jednotlivé zložky tvoriace inštitucionálny rámec PPP zapojené do procesu prípravy a realizácie PPP projektov. 

VEĽKÁ BRITÁNIA

K POLITIKE A PRAXI PPP

Veľká Británia (ďalej len „VB“) je krajina s najbohatšími skúsenosťami v oblasti vytvárania politiky PPP. VB predstavila koncept PPP ako jedna z prvých krajín v roku 1992 za vlády Konzervatívnej strany s cieľom zaistenia bližšej spolupráce medzi súkromným a verejným sektorom. Projekty Private Finance Initiative (PFI) boli realizované hlavne v oblasti dopravy, a to ako na centrálnej, tak aj na lokálnej úrovni. Neskôr sa využívanie PPP rozšírilo do rôznych sektorov (školstvo, doprava, zdravotníctvo, vodný priemysel, lokálne služby, ICT sektor, atď.). Najčastejšou formou kontraktu PPP v Británii sú DBFOT kontrakty (Design, Build, Finance, Operate, Transfer - projekt, výstavba, financovanie, prevádzka a prevod).

Za najdôležitejšie z množstva faktorov ovplyvňujúcich úspešnosť PPP projektov považuje VB skúsenosti zadávateľa a jeho poradcov, schopnosť súkromného partnera zaistiť lepšiu „hodnotu za peniaze“ a tiež ochotu súkromného partnera akceptovať potrebné riziká bez potreby garancií zo strany verejného sektora. Naopak, za hlavné faktory zlyhania PPP projektov považuje VB nevhodné prenesenie rizík, nevhodné legislatívne nastavenie, slabo nastavenú metodológiu verejného obstarávania a chýbajúce štandardy, slabú koordináciu medzi inštitúciami verejného sektora, nedostatočné konzultovanie projektu so všetkými zainteresovanými stranami už v počiatočnej fáze projektu, neochotu využiť profesionálnych poradcov, nedostatok podpory PPP zo strany verejného sektora a trvajúci dôraz na špecifikáciu vstupov namiesto výstupov.
 
INŠTITUCIONÁLNE ZABEZPEČENIE

V Británii bol v začiatkoch tvorby PFI politiky vytvorený pracovný tím (skúsení bankári, právnici a ekonómovia zameraní na projektové financovanie), ktorého úloha bola podieľať sa na príprave projektov spolu s ministerstvami (zadávatelia). Medzi hlavné úlohy tohto tímu patrilo posúdiť životaschopnosť projektu ešte pred verejným obstarávaním a vypracovať Zásady pre PFI, t. j. smernice, ktoré štandardizovali obsah zmlúv PFI. Týmto sa skrátil čas pri príprave projektov a zlepšili sa negociačné pozície štátnej správy.

V roku 2000 bola táto skupina nahradená dvomi inštitúciami, a to Úradom pre štátny obchod (Office of Government Commerce, ďalej len “OGC”), ktorý je súčasťou Ministerstvo financií (HM Treasury, ďalej len “MF”) a zodpovedá za politiku štátnych zákaziek, a jednotkou PPP Partnerstvá UK (Partnerships UK, ďalej len „PUK“) - akciovou spoločnosťou, v ktorej má verejný sektor menšinový podiel. 

V súčasnosti najdôležitejšie inštitúcie zapojené do procesu realizácie PPP vo VB sú teda zadávateľ, MF spolu s OGC a PUK. Problematiku PPP na strane súkromného sektoru  zastrešuje v Británii Fórum PPP ako aj organizácia 4ps.

V rámci procesu prípravy projektu môže zadávateľ začať s prípravou prác na projekte samostatne, bez predbežných konzultácií s MF. Od zadávateľa sa očakáva, že sám navrhne v závislosti na svojej rozpočtovej kapitole portfólio potenciálnych projektov PFI a zrealizuje ich prvotné hodnotenie z perspektívy kritéria hodnota za peniaze. Len lokálni zadávatelia, ktorí chcú využiť rôzne schémy štátnej podpory, majú povinnosť predložiť návrh projektu na prerokovanie medzirezortnej pracovnej skupine, ktorej predsedá MF. Jednotlivé rezorty na centrálnej úrovni štátnej správy musia predkladať projekty na schválenie MF iba vtedy, ak výdavky na projekt prekračujú určitú stanovenú sumu.   

MF v celom procese prípravy a realizácie projektu zavádza vhodné štandardy verejného obstarávania, dohliada na ich dodržiavanie  a zaujíma aktívnu úlohu pri úspešnej realizácii veľkých projektov. Okrem toho, že je MF zodpovedné za vytváranie politiky PFI, ako aj politiky týkajúcej sa štátnych zákaziek a verejného obstarávania, sčasti aj kontroluje proces jej implementácie v prípade konkrétnych projektov. Okrem fázy verejného obstarávania vstupuje do procesu realizácie PPP prostredníctvom spolupráce s inými inštitúciami.

PUK je akciová spoločnosť s jasne vymedzeným verejným poslaním. Vznikla z iniciatívy MF, ktoré malo záujem na vytvorení orgánu, ktorý by rozšíril a posunul ďalej prácu špeciálneho odboru ministerstva financií (Treasury Taskforce), ktorý sa zaoberal PPP politikou. V skutočnosti ide o súkromnú spoločnosť, ktorá je nástupcom tohto odboru, a v ktorej má štát síce podstatný, ale menšinový podiel. PUK pracuje len s verejným sektorom. Nefunguje iba ako podpora zadávateľa v procese realizácie PFI, ale aj iných zložiek – MF, OGC, jednotlivých rezortov, atď. PUK zamestnáva približne 60 špecialistov z rôznych oblastí (projektové riadenie, ICT, doprava, obrana, odpad, bývanie, školstvo, zdravie, atď.).

Úlohou PUK je zabezpečovať pre vládu a verejný sektor odborné znalosti zo súkromnej sféry a zdroje potrebné na budovanie lepších projektov, asistovať verejnému sektoru pri zabezpečovaní rýchlej a efektívnej príprave projektov a verejného obstarávania a pri hľadaní úsporných riešení. PUK má aj regulačnú funkciu, napr. voči projektom územnej samosprávy, ktoré sa uchádzajú o finančnú podporu na centrálnej úrovni alebo pred podpísaním zmlúv. Aktívne sa zapája do aktivít súvisiacich s rozvojom politiky PFI, pracuje na príprave štandardných zmlúv, asistuje pri hodnotení projektov a ich implementácii, slúži ako podpora pre už existujúce problematické partnerstvá a projekty. Úzko spolupracuje s 4ps na projektoch realizovaných na úrovni územnej samosprávy. PUK disponuje nielen odbornými znalosťami, ale má aj finančné zdroje na podporu verejných subjektov v súvislosti s rozvojom PPP. Hoci PUK nerealizuje všetky detailné právne, technické a finančné analýzy súvisiace s projektom, pomáha aktívne zadávateľom s hľadaním, kontrahovaním a riadením poradcov. 

PUK poskytuje verejnému sektoru prístup k schopnostiam a obchodnému know-how súkromného sektora prostredníctvom špecialistov PUK, ktorí majú zároveň bezkonkurenčnú skúsenosť s prácou s verejným sektorom na mnohých inovatívnych projektoch PPP. PUK zabezpečuje časť nákladov potrebných na prípravu a verejné obstarávanie PPP projektov, ktoré zároveň efektívne riadi a kontroluje, berie na seba riziká spojené s výsledkom prípravy a verejného obstarávania projektu, takže má na úspešnosti procesu skutočný záujem a rokuje spolu so zadávateľom projektu s potenciálnymi súkromnými partnermi projektu. Zástupcovia PUK sú členmi riadiacich výborov projektov a nesú spoluzodpovednosť za riadenie procesu implementácie projektu PPP.

Zadávateľ nemá povinnosť využívať služby PUK, avšak vzhľadom na plynúce výhody z tohto partnerstva (ponuka skúsených odborníkov, zdieľanie nákladov a zodpovednosti, nižšie náklady na poradcov, atď.) je väčšina zadávateľov motivovaná tak urobiť. PUK uzavrie ročne približne 30-40 projektov PFI. 

PUK je kontrolovaný v napĺňaní svojho poslania Odbornou radou (Advisory Council), ktorá monitoruje jeho činnosť a zasiela pravidelné správy MF. MF má v PUK menšinový podiel akcií a tiež dvoch členov predstavenstva, ktorí ale nemajú výkonné pozície. Zmena stanov PUK podlieha súhlasu MF.

Na zabezpečovanie projektov PPP riadených na lokálnej úrovni sa zameriava 4ps. Táto inštitúcia spolupracuje s orgánmi verejnej správy na miestnej úrovni pri zabezpečovaní financovania a urýchľovaní procesu prípravy, verejného obstarávania a realizácie projektov PFI a PPP. 4ps aktívne podporuje projekty pri ich príprave, pomáha pri verejnom obstarávaní súkromného partnera a pri realizácii projektu. Taktiež spolupracuje s úradmi na lokálnej úrovni na vzniku nových projektov a zabezpečuje šírenie informácií týkajúcich sa dôležitosti dobrého verejného obstarávania.

Podobne ako Asociácia PPP v Čechách bolo v roku 2001 založené na podporu projektov PPP Fórum, ktoré sa skladá z organizácií zastupujúcich súkromný sektor. Úlohou PPP Fóra je poukazovať na úspechy, ktoré PPP dosahuje v oblasti poskytovania modernej infraštruktúry verejných služieb, zúčastňovať sa verejnej diskusie na tému PFI/PPP, monitorovať aktivity vlády a spolupracovať s jednotlivými orgánmi verejnej správy na procese rozvoja PFI/PPP politiky. 

HOLANDSKO

K POLITIKE A PRAXI PPP

Možnosti pre rozvoj projektov PPP boli v Holandsku preskúmané na konci deväťdesiatych rokov. Následne bola vytvorená základná schéma politiky PPP a na Ministerstve financií (ďalej len „MF“) bolo 1. januára 1999 založené Znalostné centrum PPP (PPP Knowledge Centre), ktoré od svojho vzniku rozvíja politiku PPP. V Holandsku vznikol model PPP, ktorému sa často hovorí aj integrovaný model, pretože najčastejšie využíva DBFM kontrakty (Design, Build, Finance, Maintain - projekt, výstavba, financovanie a údržba).

V realizácii PPP projektov má Holandsko prevažne dobré skúsenosti, a to v rôznych oblastiach. V nasledujúcich rokoch majú jednotlivé rezorty povinnosť zvýšiť počet predkladaných PPP projektov. Aj obce majú možnosť vstupovať do koncesných zmlúv so súkromným sektorom, avšak takéto rozhodnutie vyžaduje povolenie provincie. Regióny nemajú povinnosť informovať o svojich PPP projektoch centrálnu vládu. Kontakt s ňou nadväzujú len v prípade, že potrebujú konzultácie.
 
Jedno z rešpektovaných pravidiel úspešnosti PPP v Holandsku hovorí, že súkromný partner by mal byť zapojený do realizácie PPP projektu hneď v rannej fáze projektu, kedy sa pripravuje jeho návrh. V praxi to znamená, že zadávateľ sa sústreďuje najmä na jasné zadefinovanie výstupov projektu, čiže toho, čo by mal projekt zabezpečiť, avšak „rozsah“ projektu, ako aj spôsob zabezpečenia danej infraštruktúry a relevantných služieb, necháva na súkromného partnera. Dôraz na takýto prístup sa  pokúša maximalizovať pridanú hodnotu efektivity a kreativity súkromnej sféry. Na druhú stranu, v súvislosti s touto stratégiou je potrebné dať pozor na to, aby projekt spĺňal potrebné kritéria a nebol ohrozený verejný záujem a cieľ, ktorý sleduje. Práve nastavením jasných výstupov a najmä ich „funkčných podmienok“ a štandardov, možno dosiahnuť žiaduci efekt.

INŠTITUCIONÁLNE ZABEZPEČENIE 

Najdôležitejšími subjektmi inštitucionálneho rámca PPP v Holandsku je zadávateľ a  Znalostné centrum PPP, ktoré je súčasťou MF.
  
V rámci procesu prípravy a realizácie PPP projektu v Holandsku je úlohou zadávateľa zadefinovanie jasných výstupov a „funkčných podmienok“ a štandardov, ktoré musí PPP projekt spĺňať. Podobne ako v ČR či VB, zadávateľ sa zúčastňuje všetkých fáz prípravy a realizácie PPP projektov, za ktoré je  zodpovedný počas celého ich trvania.
 
PPP Centrum znalostí pôsobí ako poradca a zároveň think-tank. Je súčasťou MF a má svoju Odbornú radu (Advisory Council) a tiež Riadiaci výbor (Steering Committee). Zamestnáva expertov pochádzajúcich zo súkromného priemyselného prostredia, ako aj odborníkov na tvorbu politiky PPP vymenovaných orgánmi verejnej správy.  Výhodou centra je, že kombinuje vedomosti a skúsenosti, čo znamená, že tvorba politiky a jej implementácia sú „pod jednou strechou“.

Úlohou Znalostného centra PPP je najmä zozbierať a sprístupniť znalosti a skúsenosti súkromného i verejného sektora z tvorby PPP projektov, navrhnúť jasné a efektívne pravidlá spolupráce medzi verejnou správou a súkromným sektorom a navrhovať vhodné PPP projekty. Znalostné centrum PPP  je poradcom pre zadávateľov PPP projektov a pomáha vláde pri formulovaní a rozvíjaní PPP politiky. 

Medzi hlavné aktivity Znalostného centra PPP patrí tvorba pravidelných správ mapujúcich výsledky PPP projektov, hodnotenie návrhov PPP projektov a formulovanie odporučení pre zadávateľa v oblasti plnenia štandardov kvality (naplnenie daných cieľov, dosiahnutie plánovanej pridanej hodnoty, vhodnosť návrhu pre trh, súlad návrhu s politikou PPP, atď.), vytváranie štandardov pre verejné obstarávanie a postup pri príprave a uzatváraní zmluvy a organizácia PPP kurzov pre vedúcich PPP projektov a zamestnancov štátnej správy a iných riadiacich orgánov. Znalostné centrum PPP tiež organizuje magisterský kurz „Verejno-súkromná spolupráca“ v spojení s Erasmovou univerzitou v Rotterdame.

Odborná rada Znalostného centra PPP je zložená z odborníkov zo súkromného sektora pochádzajúcich z Holandska i zo zahraničia. Ide o neformálny orgán, ktorý sa stretáva dva až tri razy za rok. Úlohou Odbornej rady je monitorovať a kriticky hodnotiť iniciatívy Znalostného centra PPP, nahliadať na ne z pohľadu skúseností z praxe a poskytovať odporúčania. Tieto sa potom následne prerokúvajú na stretnutiach s Riadiacim výborom. Takáto spolupráca zabezpečuje dobrú interakciu medzi súkromným a verejným sektorom a napomáha udávať politike PPP reálny smer.
 
Riadiaci výbor sa naopak skladá zo zástupcov štátnej správy. Okrem vyššie uvedených povinností určuje Znalostnému centru PPP úlohy a projekty, ktoré budú v najbližšej dobe aktuálne. Koncepčné dokumenty a pravidelné správy musia byť pred ich predložením do vlády schválené Riadiacim výborom. Okrem konzultácií s Odbornou radou jednotliví členovia Riadiaceho výboru  koordinujú aktivity svojich rezortov v oblasti PPP s aktivitami Znalostného centra PPP. S primárnym cieľom zdieľať a ďalej využívať nové poznatky a praktické skúsenosti, zabraňuje sa čiastočne aj výskytu duplicitnej práci. Napriek spomínanému spektru svojich aktivít, Riadiaci výbor nenesie zodpovednosť za jednotlivé projekty, tá je na pleciach zadávateľa.
 
Napriek mnohým podobnostiam s PPP Centrom v ČR, či Partnerstvom UK v Británii, úloha Znalostného centra PPP v Holandsku sa javí byť viac posunutá do roviny vytvárania PPP politiky a metodík. Znalostné centrum PPP má okrem iného aj vyslovene analyticko-koncepčnú úlohu a slúži ako think-tank v oblasti PPP. Na základe opisu inštitucionálneho rámca možno tiež konštatovať, že  MF a vláda Holandska majú slabšiu regulačnú úlohu v PPP procese.

ÍRSKO

K POLITIKE A PRAXI PPP

Na rozdiel od iných analyzovaných krajín má Írsko kratšiu históriu realizácie PPP, avšak nie menej úspešnú. Vzhľadom na to, že Slovensko býva často porovnávané s touto dynamicky sa rozvíjajúcou krajinou, je  možné, že aj v tomto smere bude môcť byť pre nás Írsko inšpiráciou.

Verejno-súkromné partnerstvá (PPP) boli v Írsku centrálnou súčasťou Národného rozvojového plánu 2000-2006 (National Development Plan 2000-2006), ktorý mal slúžiť ako zdroj financovania mnohých PPP projektov. Očakávalo sa, že v rámci tohto plánu bude mať PPP rozhodujúcu úlohu pri efektívnej a včasnej realizácií hlavných infraštrukturálnych projektov.
 
INŠTITUCIONÁLNE ZABEZPEČENIE

V rámci procesu prípravy a realizácie PPP projektov v Írsku sú najdôležitejšími subjektmi zadávateľ a  Centrálna jednotka PPP (Central PPP Unit), ktorá je ale priamou súčasťou Ministerstva financií Írska (ďalej len „MF“). Na podporu prípravy a realizácie PPP projektov bola ďalej vytvorená aj Medzirezortná skupina pre PPP a tiež Verejno-súkromná odborná rada PPP.

Ako aj v iných krajinách zadávateľ má plnú zodpovednosť za prípravu a riadenie PPP projektu. Je zodpovedný za všetky aspekty hodnotenia PPP projektu i za realizáciu verejného obstarávania.

Centrálna jednotka PPP je v Írsku súčasťou MF. Centrálna jednotka PPP bola založená vládou s cieľom viesť, riadiť a koordinovať politiku PPP v Írsku. Tento útvar hrá kľúčovú úlohu pri rozvíjaní politiky PPP a je tiež fokálnym bodom pre ďalšie inštitucionálne štruktúry zaoberajúce sa politikou PPP. 

Hlavnou úlohou Centrálnej jednotky PPP je zabezpečiť, aby sa PPP stalo štandardnou a používanou metódou verejného obstarávania, podporiť rozvoj PPP projektov a udržateľného dynamického trhu s PPP projektmi, verejne komunikovať politiku PPP a zavádzať programy upozorňujúce na PPP (spolu so sociálnymi partnermi) kľúčové zainteresované strany, úradníkov a verejnosť. Okrem týchto „marketingových“ úloh táto Jednotka ďalej dohliada na to, aby všetky PPP projekty boli v súlade so smernicami a predpismi a tiež na to, aby budúce záväzky z PPP projektov boli v súlade s možnosťami verejných rozpočtov a celkovou rozpočtovou stabilitou. 

V Írsku rovnako ako v ČR bola zriadená Medzirezortná skupina pre PPP, ktorej predsedá riaditeľ Centrálnej jednotky PPP. Členmi medzirezortnej skupiny sú hlavní predstavitelia odborov, ktoré sa zaoberajú PPP na jednotlivých ministerstvách. Úlohou Medzirezortnej skupiny pre PPP je vytvárať priestor pre stretnutie kľúčových rozhodovacích autorít s cieľom zaistenia koherencie a konzistencie PPP politiky a sprostredkovávania Rámca pre informovanie a tréning v PPP potenciálnym trénerom, t. j. budovania kapacít a šírenia informácií medzi subjektmi verejnej správy.

V Írsku je zriadená aj Verejno-súkromná odborná rada PPP, ktorá je zložená zo zástupcov zamestnávateľských organizácií, odborov a predstaviteľov sektoru stavebníctva. 

Írsko na rozdiel od VB nemá samostatnú PPP jednotku. Centrálna jednotka PPP v Írsku je súčasťou MF. Takýto inštitucionálny rámec sčasti definuje aj jej charakter. Oproti britskému PUK je užšie zameraná. Podobne možno hodnotiť aj celkovú politiku PPP, ktorá je v Británii viac orientovaná na projektovú stránku a skúmanie životaschopnosti PPP projektov, zatiaľ čo v Írsku sa viac pozornosti venuje skúmaniu a evidencii fiškálnych dopadov PPP projektov, čiže skôr funkcii regulačnej ako poradenskej.

AUSTRÁLIA

K POLITIKE A PRAXI PPP

Skúsenosť Austrálie je vhodným príkladom úspešnej prípravy a implementácie projektov PPP, a to najmä v oblasti dopravy. Väčšina projektov sa uskutočnila formou BOOT kontraktov (Build, Own, Operate, Transfer - výstavba, vlastníctvo infraštruktúry súkromným partnerom, prevádzka, prevod vlastníctva na štát). Ako jedna z prvých krajín, ktoré predstavili PPP, schválila Austrália od začiatku realizácie PPP množstvo potrebnej legislatívy, a tiež vytvorila veľmi dobré koncepčné zabezpečenie PPP vo forme komplexnej politiky. Tieto kroky prispeli k rozvoju prostredia, ktoré bolo atraktívne pre investorov, a to najmä veľké zahraničné firmy, vďaka čomu prirodzene vzniklo konkurenčné prostredie. Takéto prostredie následne podporovalo zabezpečenie vyššej kvality PPP projektov, t. j. získania vyššej „hodnoty za peniaze“. 

Austrália sa dlhodobo sústreďovala na politiku presadzujúcu minimálnu úroveň dlhu verejnej správy, a tak sa primárne sústredila na projekty plne financované súkromným sektorom. Tento fakt okrem iného vysvetľuje i zvýšenú koncentráciu PPP projektov v mestských častiach, kde vysoký dopyt zabezpečuje zároveň vysoké výnosy z investícií. Je dôležité poznamenať, že príklad Austrálie nemusí byť z tohto dôvodu inšpirujúci či ľahko prenositeľný na iné krajiny, keďže výstavba infraštruktúry tu býva častejšie podporovaná ponukou v zmysle podpory lokálneho a regionálneho rozvoja. 

Princípy politiky využívania súkromného financovania (PPP Guidelines: Commonwealth Policy Principles for the use of Private Financing, Department of Finance Administration) z mája 2005 sumarizujú niektoré kľúčové aspekty realizácie politiky PPP v Austrálii. Medzi základné Princípy politiky využívania súkromného financovania patrí napríklad to, že návrhy PPP projektov, ktorých hodnota prekročí 20 miliónov AUD musia získať súhlas Ministerstva financií a riadenia Austrálie (ďalej len „MFR“) a návrhy PPP projektov, ktorých hodnota prekročí 50 miliónov AUD musia byť odsúhlasené vládou.

INŠTITUCIONÁLNE ZABEZPEČENIE

1) Na federálnej úrovni

Na federálnej úrovni je do procesu prípravy a realizácie PPP zahrnutá okrem zadávateľa aj Jednotka PPP, ktorá bola zriadená MFR. Jej podpora sa však uskutočňuje len v obmedzenej miere, čo vyplýva zo skutočnosti, že Austrália je rozdelená do niekoľkých štátov a teritórií, ktoré si proces realizácie PPP až na vyššie spomenutú legislatívu riadia sami. Okrem spomínanej Jednotky PPP funguje ešte takzvané Národné PPP Fórum a ako aj v iných štátoch, i v Austrálii bola vytvorená pracovná skupina PPP.

Spomínaná Jednotka PPP bola vytvorená na podporu všetkých agentúr a rezortov štátnej správy v oblasti PPP. Zadávateľom je odporúčané kontaktovať Jednotku PPP v ranných fázach prípravy projektu. Úlohou Jednotky PPP je dohliadať na rozvoj PPP politiky, asistovať zadávateľom pri príprave návrhov PPP projektov a radiť vláde pri posudzovaní konkrétnych PPP projektov z perspektívy kritéria „hodnota za peniaze“. Pridaná hodnota činnosti tohto útvaru tak spočíva najmä v znižovaní nákladov na PPP projekty a redukcii času potrebného na prípravu ich návrhov.

Národné PPP Fórum, ktorého členmi sú zástupcovia všetkých štátov, teritórií i federálnej vlády, bolo vytvorené v roku 2004. Úlohou Národného PPP Fóra je zabezpečiť zlepšovanie kvality PPP projektov a ich výsledkov prostredníctvom harmonizácie politík a procesov jednotlivých štátov a teritórií. Národné PPP Fórum má tiež za cieľ podporovať medzištátnu spoluprácu, vzájomné informovanie sa a výmenu dobrej praxe.

Národné PPP Fórum zverejňuje informácie o všetkých PPP projektoch, existujúcich aj pripravovaných,  presadzuje konzistentný prístup k príprave PPP projektov (štandardizované modely alokácie rizík, štandardy výberu súkromného partnera, atď.), buduje kapacity ľudských zdrojov (odborne zdatný a skúsený personál) a zhromažďuje zdroje a skúsenosti v záujme riešenia problémov.

Na podobnej medzištátnej báze funguje aj pracovná skupina PPP, ktorá združuje riaditeľov jednotlivých štátnych agentúr, ktoré sa zaoberajú politikou PPP. 

2) Na úrovni štátu Viktória

Koordinácia na federálnej či medzištátnej úrovni je iste dôležitá, avšak realizácia PPP prebieha v Austrálii najmä medzi jednotlivými štátmi a súkromným sektorom. Každý štát má svoje vlastné politické dokumenty týkajúce sa identifikácie, zriadenia a prevádzky PPP, v procese realizácie PPP ale existujú len malé rozdiely. Keďže väčšina dokumentov jednotlivých štátov nadväzuje na materiály prvotne vydané vládou štátu Viktória v júni 2001, je najvhodnejšie pozrieť sa v predkladanej prílohe na inštitucionálny rámec PPP politiky v štáte Viktória. 

Partnerstvo Viktória je politikou, ktorú v roku 2000 predstavila vláda Viktórie. Touto politikou chcela dať najavo svoj záujem optimalizovať výdavky spojené s budovaním infraštruktúry a spojenými doplnkovými službami prostredníctvom čo najefektívnejšieho využívania zdrojov verejného aj súkromného sektora. Podobne ako vo VB aj Viktória kladie pri výbere schémy PPP hlavný dôraz na kritérium „hodnota za peniaze“. Formou partnerstva Viktória bolo zrealizovaných zatiaľ 16 PPP projektov.

V štáte Viktória sa procesu účastní Ministerstvo financií (ďalej len „MF“) a zadávateľ. Nebola vytvorená žiadna špeciálna jednotka PPP, väčšina práce i zodpovednosti leží na zadávateľovi.

V rámci procesu prípravy a realizácie PPP projektov v štáte Viktória zadávateľ nesie zodpovednosť za PPP projekt a zabezpečuje vytvorenie odborného projektového tímu na riadenie PPP projektu a verejné obstarávanie. Projektový tím má riaditeľa projektu (z interných alebo externých zdrojov) a musí zahŕňať zamestnancov rezortu zadávateľa a externých právnych, technických a finančných poradcov so skúsenosťou v danej oblasti.
 
MF je zodpovedné za ďalší rozvoj politiky PPP, hodnotí návrhy PPP projektov a ich súlad s politikou PPP, životnosť a prioritnosť. MF vytvára skupinu kvalifikovaných poradcov pre verejný sektor - okruh súkromných firiem, ktoré môže zadávateľ osloviť ako poradcov v procese realizácie PPP a s ktorými MF podpísalo zmluvu. 

Vláda štátu Viktória schvaľuje PPP projekty pred výberom súkromného partnera.

V štáte Viktória neexistuje špeciálna centrálna jednotka poskytujúca podporu zadávateľom počas jednotlivých fáz procesu prípravy a realizácie projektov PPP. Jednotlivé zložky inštitucionálnej schémy, najmä MF, sa sústreďujú, na rozdiel od VB či ČR hlavne na regulačnú funkciu. Zadávateľ je zodpovedný za celý proces prípravy a realizácie PPP projektu, za zabezpečenie poradcov (hoci si môže vybrať z poradcov kontrahovaných prostredníctvom MF), verejné obstarávanie a vyjednávanie so súkromným partnerom, ako aj celkové riadenie projektu.