Dôvodová správa 

Všeobecná časť

Návrh zákona o politických stranách a politických hnutiach sa predkladá podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004 (uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 26 zo 14.1.2004). Pôvodný termín na predloženie návrhu zákona (február) bol zmenený na 30. septembra 2004.
Podnetom na prípravu návrhu zákona boli
a)	uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky č. 213 zo 6. marca 2003 k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky k vážnym podozreniam o existencii korupcie a klientelistických praktík v politickom systéme Slovenskej republiky (Národná rada Slovenskej republiky vyzvala vládu Slovenskej republiky, aby predložila Národnej rade Slovenskej republiky návrh zákona o financovaní politických strán) a
b)	uznesenie Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu z 12. júna 2002, v ktorom výbor žiada ministra vnútra pripraviť návrh zákona, aby sa mohol aktualizovať zoznam zaregistrovaných politických subjektov a vymazať z registra tie, ktoré si neplnia zákonom ustanovené povinnosti (predkladanie výročných finančných správ).
Návrh zákona reaguje aj na Odporúčanie Rady Európy (2003)4 o spoločných pravidlách proti korupcii pri financovaní politických strán a volebných kampaní, ktoré schválil výbor delegátov ministrov dňa 8. apríla 2003. Monitoringom implementácie tohto odporúčania bola poverená Skupina štátov proti korupcii – GRECO, ktorej  členom je aj Slovenská republika.
Odporúčanie nevylučuje štátnu podporu, ktorá by mala byť limitovaná primeranými, výlučne finančnými príspevkami. Okrem štátnej podpory sa pripúšťajú dary a iné plnenia znamenajúce ekonomickú alebo inú výhodu. Pri týchto plneniach je potrebné vyvarovať sa konfliktu záujmov, zabezpečiť transparentnosť a vyvarovať sa tajným darom. Z toho dôvodu sa majú prijaté dary evidovať a zverejňovať a tiež sa má ustanoviť okruh subjektov, ktoré nemôžu poskytovať dary.
Ďalej sa odporúča limitovať výdavky na voľby, umožniť účinnú kontrolu financovania strán a zaviesť sankcie za porušenie pravidiel upravujúcich financovanie.
V hlavných bodoch tieto kritériá spĺňa aj platný právny stav. Financovanie zo štátneho rozpočtu v podobe príspevkov postupne gradovalo. 
Zákon č. 424/1991 Zb. o združovaní v politických stranách a v politických hnutiach bol viackrát novelizovaný, pričom novelizácie boli zamerané najmä na časť financovania. Pôvodne zákon neustanovoval príspevky, len odkazoval na osobitné predpisy. Štátne príspevky boli len v podobe príspevku za odovzdané hlasy (za existencie ČSFR to bol príspevok 15 Kčs za odovzdaný hlas vo voľbách do Federálneho zhromaždenia a 10 Kčs do Slovenskej národnej rady, po zániku ČSFR bol príspevok za odovzdaný hlas vo voľbách do Slovenskej národnej rady zvýšený na 15 Sk a v roku 1999 na 60 Sk). Až novelou uvedeného zákona v roku 2000 k príspevku za hlasy podľa osobitného zákona pribudli príspevok na činnosť a príspevok na mandát.
Adekvátne k zavedeniu nových príspevkov zo štátneho rozpočtu boli zapracované kontrolné mechanizmy a sankcie. Povinnosť strán sprístupňovať informácie o svojom hospodárení umožňuje kontrolu zo strany verejnosti (aktivity tzv. tretieho sektora). 
Kontroly signalizujú, že strany si nedostatočne plnia svoje zákonom ustanovené povinnosti. 
V Slovenskej republike je k 31.8.2004 zaregistrovaných 119 politických strán a politických hnutí. Z uvedeného počtu je päť politických strán a politických hnutí v likvidácii a tri politické strany a politické hnutia nereagujú na výzvy ministerstva vnútra.
Príslušný výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Ministerstvo financií Slovenskej republiky a Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky opakovane zisťujú, že mnohé politické strany a politické hnutia (ďalej len “strany”) nepostupujú v súlade so zákonom. Napríklad za rok 2001 predložilo Národnej rade Slovenskej republiky výročnú finančnú správu iba 67 strán z celkového počtu 107 zaregistrovaných strán. Z toho vyplýva, že 40 strán nepredložilo výročnú finančnú správu, pričom s 15 stranami nebolo možné nadviazať písomný kontakt, pretože adresát bol neznámy. To znamená, že strany si nesplnili oznamovaciu povinnosť voči ministerstvu vnútra (zmena štatutárnych orgánov, adresa sídla strany). Obdobná situácia bola v predkladaní výročných finančných správ za rok 2002. Zo 117 strán predložilo správu len 72 subjektov. Správu nepredložilo 45 strán, z toho 19 adresátov bolo neznámych. Za rok 2003 predložilo výročnú finančnú správu iba 64 strán z celkového počtu 119 strán, z ktorých je 5 v likvidácii. Správu nepredložilo 52 strán, z toho 31 adresátov bolo neznámych. 
Riešiť uvedenú nepriaznivú situáciu v plnení povinností ustanovených zákonom č. 424/1991 Zb. o združovaní v politických stranách a v politických hnutiach v znení neskorších predpisov si kladie za cieľ navrhovaný zákon.
Návrh zákona nahradí zákon č. 424/1991 Zb. o združovaní v politických stranách a v politických hnutiach v znení neskorších predpisov a zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 239/1994 Z. z. o obmedzení výdavkov politických strán a hnutí na propagáciu pred voľbami do Národnej rady Slovenskej republiky v znení zákona č. 115/2001 Z. z. Návrh zákona má dve obsahovo ucelené časti, a to
a)	vznik a zánik politických strán a hnutí ako právnických osôb, register, práva a povinnosti v súvislosti s ich vznikom a zánikom, ako aj sankcie za nesplnenie povinností,
b)	hospodárenie a financovanie, príspevky zo štátneho rozpočtu, práva a povinnosti v súvislosti s hospodárením a financovaním s dôrazom na transparentnosť a legálnosť príjmov a výdavkov, ako aj sankcie za nesplnenie povinností.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a zákonmi Slovenskej republiky, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.
Vzhľadom na obsah doložky zlučiteľnosti nie je potrebná tabuľka zhody.
Návrh zákona nemá vplyv na zamestnanosť, ani na životné prostredie. 
Návrh zákona bude mať vplyv na štátny rozpočet. 

Kvantifikácia finančných dopadov na štátny rozpočet
Výdavky štátneho rozpočtu podľa platného právneho stavu (zákon č. 424/1991 Zb. o združovaní v politických stranách a v politických hnutiach v znení neskorších predpisov) za celé volebné obdobie 2002 – 2006 (t.j. štyri roky) činia spolu 458 834 220 Sk. Táto suma zahŕňa
a)	príspevok na činnosť, ktorý je totožný s celkovou sumou príspevku za hlasy získané vo voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky (za jeden hlas 60 Sk),
b)	príspevok na jeden mandát každý rok (500 tis. Sk).
Tabuľka č. 1
Príspevky politickým stranám v období 2002-2006
Volebný rok	2002 (9.-12./2002)	2003-2005	2006 (1.-8./2006)	
Príspevky na činnosť	13 236 185,- Sk	119 125 665,- Sk	26 472 370,- Sk	
Príspevky na mandát	25 000 000,- Sk	225 000 000,- Sk	50 000 000,- Sk	
Spolu volebné obdobie 2002-2006	458 834 220,-Sk	
Vyčísliť  dopady navrhovaného zákona o politických stranách a politických hnutiach na štátny rozpočet možno len odhadom, pretože v súčasnosti nie sú známe rozhodujúce skutočnosti, a to počet voličov do Národnej rady Slovenskej republiky v roku 2006 a počet mandátov Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré strany vo voľbách v roku 2006 získajú. 
Vzhľadom na to možno vychádzať iba z predpokladu, a to, že počet voličov v roku 2006 bude rovnaký ako v roku 2002 a každá strana by získala najviac 20 mandátov v Národnej rade Slovenskej republiky  (t.j. maximálny dopad). 
Vychádzajúc z tohto predpokladu by výdavky štátneho rozpočtu podľa navrhovaného zákona na celé volebné obdobie 2006 – 2010 (t.j. štyri roky) činili spolu 733 794 106 Sk. Táto suma zahŕňa 
a)	príspevok na činnosť, ktorý je totožný s celkovou sumou príspevku za hlasy získané vo voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky podľa zákona č. 333/2004 Z. z. o voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky (za jeden hlas 165 Sk, vychádza sa z priemernej mzdy cca 16 500 Sk, ktorú Inštitút finančnej politiky ministerstva financií prognózuje na rok 2005),
b)	príspevok na jeden mandát každý rok (za každý mandát do 20 mandátov 30-násobok priemernej mzdy, za 21. mandát a každý ďalší mandát 20-násobok priemernej mzdy).
Tabuľka č. 2
Príspevky politickým stranám v období 2006-2010
Volebný rok	2006	2007-2009	2010	
Príspevky na činnosť	27 299 632,- Sk	327 595 579,- Sk	81 898 895,- Sk	
Príspevky na mandát	24 750 000,- Sk	222 750 000,- Sk	49 500 000,- Sk	
Spolu volebné obdobie 2006-2010	733 794 106,-Sk	
Podľa porovnania príspevkov na činnosť a na mandát zo štátneho rozpočtu vo volebnom období 2002-2006 a navrhovaných príspevkov zo štátneho rozpočtu pre volebné obdobie 2006-2010 sa predpokladá zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu o 274 959 886 Sk.
Tabuľka č. 3
2002-2006	2006-2010	
príspevok na činnosť totožný so sumou príspevku za hlasy á 60,- Sk/hlas	príspevok na činnosť totožný so sumou príspevku za hlasy á 1 % priemernej mzdy	
príspevok na 1 mandát 500 tis. Sk/rok	príspevok na 1 mandát 30-násobok priemernej mzdy	
Σ                                            458 834 220,- Sk	Σ                                            733 794 106,- Sk	

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.   Navrhovateľ právneho predpisu:
Vláda Slovenskej republiky 

2.   Názov návrhu právneho predpisu:
Zákon o politických stranách a politických hnutiach 

3.    Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
Identifikácia predmetu návrhu právneho predpisu z pohľadu Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky: návrh zákona je uvedený v Pláne legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004, 

4.   Problematika návrhu právneho predpisu: 
b)  nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev;
c)  je upravená v práve Európskej únie: 
Čl. 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii (Amsterdamské znenie): “Európska únia rešpektuje základné ľudské práva ako ich zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, podpísaný v Ríme 4. novembra 1950 a ako vyplývajú z ústavných tradícií členských štátov ako základných princípov práva Spoločenstva.”. Toto ustanovenie zahŕňa všeobecné zásady, ktoré sa aplikujú na združovanie a zakladanie politických strán a politických hnutí vrátane ich pôsobenia. 

5.   Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie:
Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je vyjadrovanie stupňa zlučiteľnosti návrhu zákona s právom ES/EÚ bezpredmetné.

6.   Gestor:
Bezpredmetné

7.  Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
Nezúčastnili sa.

Osobitná časť

K § 1
V § 1 sa ustanovuje predmet úpravy návrhu zákona a zavádza sa legislatívna skratka “strana”, a to pre politické strany a politické hnutia. 

K § 2
Ustanovením sa zakazuje, aby strana svojimi stanovami, programom alebo činnosťou porušovala ústavu, ústavné zákony, medzinárodné zmluvy a zákony. Pôjde nielen o prípady ohrozenia alebo narušenia bezpečnosti, zvrchovanosti, územnej celistvosti, vyzývanie k páchaniu trestných činov alebo schvaľovanie trestných činov, podporu alebo propagáciu fašizmu alebo terorizmu, ohrozovanie alebo porušovanie základných ľudských práv a slobôd a pod., ale aj o iné porušenia zákonov vrátane tohto zákona. 
Takto ustanovený zákaz je potom dôvodom na odmietnutie registrácie strany, ak sú stanovy v rozpore s § 2, odmietnutie zápisu zmeny stanov alebo zápisu nových stanov, ak sú v rozpore s § 2 alebo na podanie podnetu na rozpustenie strany. Návrh na rozpustenie strany na Najvyšší súd Slovenskej republiky je oprávnený podať generálny prokurátor podľa § 14 ods. 2 písm. e) zákona č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre.

K § 3
Členom strany s právom voliť a byť volený do orgánov strany môže byť len plnoletý občan, ktorý je spôsobilý na právne úkony v plnom rozsahu. To nevylučuje, že členom strany môže byť občan mladší než 18 rokov. Ten však nebude mať právo voliť a byť volený do orgánov strany (aktívne a pasívne volebné právo).
V odseku 2 sa ustanovujú požiadavky na členov prípravného výboru a štatutárne orgány strany, a to vek 18 rokov a spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu. 

K § 4
Právo združovať sa a zakladať strany patrí medzi politické práva garantované v čl. 29 Ústavy Slovenskej republiky. Týmto zákonom nie sú dotknuté osobitné zákony obmedzujúce právo podľa čl. 29 ods. 2 v spojení s čl. 54 Ústavy Slovenskej republiky.
Vo veciach, ktoré sa týkajú vzniku strany ako právnickej osoby, koná prípravný výbor. Tvoria ho najmenej tri osoby, ktoré spĺňajú podmienky ustanovené v § 3 ods. 2. 
Strana je právnická osoba a vzťahujú sa na ňu ustanovenia § 18 až 20a Občianskeho zákonníka. Strana vzniká dňom zápisu strany do registra strán. Register strán vedie ministerstvo vnútra, ktoré je registrovým orgánom. 

K § 5
Register strán je verejný zoznam, ktorého súčasťou je zbierka listín. Do registra strán sa zapisujú údaje podľa odseku 3. 
Tieto údaje zverejňuje ministerstvo vnútra  na svojej internetovej stránke. Ochrana osobných údajov je zabezpečená tým, že rodné čísla fyzických osôb zapísaných v registri strán sa nezverejňujú ani nesprístupňujú.
Význam registra strán je vyjadrený v odseku 4 a znamená konštitutívny charakter zápisu.

K § 6
Návrh na zápis do registra strán, ktorý podáva prípravný výbor, musí mať zákonom ustanovené náležitosti (odsek 3) a musia byť k nemu priložené doklady podľa odseku 4. Jedným z dokladov sú aj stanovy, ktoré musia obsahovať všetky náležitosti podľa odseku 5. 

K § 7
Ministerstvo vnútra konanie o registrácii začne dňom, keď mu bol doručený návrh na registráciu. Ministerstvo vnútra stranu zaregistruje do 15 dní, ak je návrh perfektný. 
Ak návrh na registráciu nie je perfektný, ministerstvo vnútra vyzve splnomocnenca prípravného výboru na odstránenie nedostatkov. Do piatich dní po odstránení nedostatkov ministerstvo vnútra stranu zaregistruje. 
Prípravný výbor však nemusí súhlasiť s názorom ministerstva a môže sa obrátiť na krajský súd. Deň nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia krajského súdu, ktorým bolo vyhovené prípravnému výboru, je dňom odstránenia nedostatkov, t.j. návrh sa považuje za perfektný a ministerstvo vnútra stranu do piatich dní zaregistruje. 
Rozhodnutie o registrácii sa nevydáva, iba sa vyznačí na stanovách (zaregistrované stanovy). To je odchýlka od správneho konania. 
Ďalšia odchýlka je ustanovená v odseku 8, to sú prípady, kedy ministerstvo vnútra zastaví konanie, ak neboli odstránené nedostatky v určenej lehote, pričom nevydáva rozhodnutie. 
V odseku 9 sa ustanovujú dôvody na odmietnutie registrácie strany. Rozhodnutie o odmietnutí registrácie sa vydáva a doručuje sa splnomocnencovi. Proti rozhodnutiu nemožno uplatniť riadny opravný prostriedok podľa zákona o správnom konaní. Prípravný výbor sa však môže domáhať svojich práv podaním žaloby na Najvyšší súd Slovenskej republiky. Ak Najvyšší súd Slovenskej republiky vyhovie žalobe (t.j. zruší rozhodnutie ministerstva o odmietnutí registrácie a vráti vec na nové konanie), začína sa nové konanie o registrácii. Ministerstvo vnútra musí rešpektovať názor Najvyššieho súdu Slovenskej republiky vyrieknutý v rozsudku.

K § 8
Každá právnická osoba musí mať štatutárny orgán, t.j. osobu alebo osoby, ktoré sú oprávnené robiť za právnickú osobu právne úkony vo všetkých veciach. Do vzniku strany ako právnickej osoby koná v mene strany splnomocnenec zapísaný v registri strán, ktorý však nemôže v mene strany robiť právne úkony, ktoré môže robiť len štatutárny orgán. Pre stranu je štatutárny orgán veľmi dôležitý najmä v súvislosti s voľbami do Národnej rady Slovenskej republiky a do Európskeho parlamentu (kandidátnu listinu podpisuje štatutárny orgán). 
Splnomocnenec musí zvolať ustanovujúci najvyšší orgán strany, ktorý je podľa stanov strany príslušný zvoliť štatutárny orgán, do troch mesiacov od zápisu strany v registri strán (od vzniku strany). 
Ak strana nepodá ministerstvu vnútra návrh na zápis štatutárneho orgánu a nedoručí doklad ustanovený v odseku 3, ministerstvo zapíše stranu v registri strán s dodatkom “v likvidácii”. Splnomocnenec je povinný vymenovať likvidátora a ak tak neurobí najneskôr do piatich mesiacov, ministerstvo vnútra ho zapíše v registri strán ako likvidátora.

K § 9
Adresa sídla strany je údaj zapísaný v registri strán, a preto pri zmene sídla strany je štatutárny orgán strany povinný podať ministerstvu návrh na zápis nového sídla strany. 
Ministerstvo vnútra návrh preskúma a zisťuje, či nie je daný dôvod na odmietnutie zápisu a či je návrh perfektný. 
Ak je návrh perfektný, ministerstvo vnútra štatutárnemu orgánu písomne oznámi vykonanie zápisu zmeny adresy sídla strany. 
Ak ide o návrh na zmenu adresy sídla, ktorá je mimo územia Slovenskej republiky, ministerstvo vydá rozhodnutie o odmietnutí zápisu (riadny opravný prostriedok sa nepripúšťa) a zároveň ministerstvo podá podnet generálnemu prokurátorovi na postup podľa § 17 (zrušenie strany rozhodnutím Najvyššieho súdu Slovenskej republiky).

K § 10
Často dochádza aj k zmenám štatutárneho orgánu alebo k zmenám v zložení štatutárneho orgánu. Aj táto zmena sa musí zapísať v registri strán. Vedomosť o tom, kto je štatutárnym orgánom (akým spôsobom môžu konať členovia štatutárneho orgánu, ak ide o kolektívny orgán), je dôležitá pre právnu istotu účastníkov právnych vzťahov (platné právne úkony). 
Návrh na zápis zmeny štatutárneho orgánu musí byť perfektný. Ak návrh nie je perfektný, ministerstvo vnútra vyzve na odstránenie jeho nedostatkov a ak nedostatky nebudú v určenej lehote odstránené, ministerstvo vnútra konanie zastaví. V tomto prípade v registri strán nedôjde k žiadnej zmene.

K § 11
V praxi sú časté prípady aj zmeny stanov. Ak je návrh na zápis zmeny stanov perfektný, ministerstvo vnútra zapíše zmenu stanov. Rozhodnutie sa nevydáva. Zmena stanov sa vyznačí na jednom vyhotovení zmeny stanov, ktoré sa doručí strane. 
Ak však zmena stanov znamená porušenie ustanovení zákona, ministerstvo vnútra odmietne zmenu zapísať a vydá rozhodnutie, ktoré sa doručí štatutárnemu orgánu a zároveň podá podnet generálnemu prokurátorovi na postup podľa § 17 (zrušenie strany rozhodnutím Najvyššieho súdu Slovenskej republiky).

K § 12
Nemožno vylúčiť, že niektoré strany dospejú k názoru, že pôvodné stanovy vrátane ich zmien nevyhovujú ich potrebám. V tomto ustanovení sa dáva strane možnosť zrušiť staré stanovy vrátane zmien a prijať úplne nové stanovy. 
Konanie o zápise do registra strán je obdobné ako pri konaní o zmene stanov. 
Nové stanovy sa do registra strán zapíšu s dodatkom “nové stanovy”. Rozhodnutie sa nevydáva, jedno vyhotovenie nových stanov sa doručí štatutárnemu orgánu, na ktorom sa uvedú pôvodné údaje o registrácii strany a dátum zápisu nových stanov do registra strán s dodatkom “nové stanovy”. Tieto stanovy sa budú považovať za zaregistrované stanovy a budú rozhodujúce pre posudzovanie právne relevantných otázok.

K § 13
Zánik strany nastáva vykonaním výmazu z registra strán. Zániku strany predchádza jej zrušenie bez likvidácie alebo s likvidáciou. 
V odseku 3 sú ustanovené prípady, kedy sa likvidácia nevyžaduje. 
Návrh na výmaz strany z registra strán podáva ministerstvu vnútra splnomocnenec, štatutárny orgán, likvidátor alebo súd, ak tak ustanovuje osobitný predpis. Ministerstvo vnútra môže vykonať výmaz aj bez návrhu (napr. podľa navrhovaného zákona o konkurze a reštrukturalizácii využije údaje Obchodného vestníka). 
O výmaze strany z registra strán sa nevydáva rozhodnutie; ministerstvo oznámi výmaz tomu, kto podal návrh. 

K § 14
Zrušenie strany sa môže uskutočniť dobrovoľným zrušením, zlúčením strany s inou stranou, vyhlásením konkurzu alebo zamietnutím návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku, rozhodnutím Najvyššieho súdu Slovenskej republiky o rozpustení strany alebo z iných dôvodov podľa tohto zákona (§ 8 ods. 5 a § 34 ods. 4).

K § 15
Ustanovenia sa vzťahujú na zrušenie strany bez likvidácie, t.j. dobrovoľné zrušenie, zlúčenie s inou stranou a prípady konkurzného konania, kedy sa likvidácia nevyžaduje. Návrh na výmaz strany z registra strán podáva štatutárny orgán do piatich dní od zrušenia strany. 
V odseku 3 sa ustanovujú náležitosti návrhu. Ak návrh na výmaz strany nie je perfektný, ministerstvo upozorní na potrebu odstrániť nedostatky. Do odstránenia nedostatkov sa konanie prerušuje. 
Ministerstvo vykoná výmaz strany do piatich dní od začatia konania (od podania návrhu) alebo do piatich dní od odstránenia nedostatkov, pre ktoré sa konanie prerušilo.

K § 16
Ak sa strana zrušuje s likvidáciou, musí byť vymenovaný likvidátor, ktorý nesmie byť členom tejto strany. Likvidátor oznámi zrušenie strany ministerstvu vnútra do piatich dní od zrušenia strany. Pri likvidácii strany postupuje likvidátor primerane podľa § 68 až 75a Obchodného zákonníka. 
Do 30 dní po skončení likvidácie podá likvidátor návrh na výmaz strany z registra strán. 

K § 17
K zrušeniu strany môže dôjsť rozhodnutím Najvyššieho súdu Slovenskej republiky. 
Stranu možno zrušiť vždy, ak koná v rozpore s ústavou, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami a zákonmi. Návrh  na zrušenie strany podáva generálny prokurátor, pričom podnet môže podať každá fyzická osoba alebo právnická osoba.

K § 18
Ustanovuje sa, aké údaje musí ministerstvo vnútra oznamovať Štatistickému úradu Slovenskej republiky pre potreby štatistického zisťovania. Ďalej sa ustanovuje, že Štatistický úrad Slovenskej republiky bude ministerstvu vnútra oznamovať pridelené identifikačné číslo strany.

K § 19
Podľa tohto ustanovenia sa člen strany môže obrátiť na krajský súd, aby preskúmal, či rozhodnutie orgánu strany je v súlade so zákonom alebo či neodporuje stanovám. Ide výlučne o vnútrostranícke záležitosti a ochranu členov strany. Žaloba podaná členom strany, ak bola doručená ministerstvu vnútra, a rozhodnutie krajského súdu sa zakladá do zbierky listín.

K § 20
Odsek 1 je základným ustanovením o hospodárení strán.
Odseky 2 a 5 sa týkajú podnikania. Strana nesmie vo vlastnom mene podnikať, ale môže založiť obchodnú spoločnosť (jediný zakladateľ a jediný spoločník). Obchodnú spoločnosť môže strana založiť len za účelom podnikania (pojem podnikanie je vymedzený v § 2 ods. 1 Obchodného zákonníka) a zákon tiež ustanovuje, aký predmet činnosti môže mať táto obchodná spoločnosť. 
Ďalej zákon ustanovuje, že táto obchodná spoločnosť sa nemôže zúčastňovať verejného obstarávania, ak je obstarávateľom subjekt ustanovený v § 4 zákona o verejnom obstarávaní.
Vzhľadom na skutočnosť, že hospodárenie strany musí byť transparentné, zvýrazňuje sa povinnosť účtovať v sústave podvojného účtovníctva. 

K § 21
Strana je povinná viesť osobitnú evidenciu nákladov na účely volieb do Národnej rady Slovenskej republiky. 
V záujme transparentnosti výdavkov na voľby sa ustanovuje strane povinnosť vyhotovovať predbežnú správu a záverečnú správu, pričom je v odseku 5 ustanovené, čo tieto správy musia obsahovať. Nesplnenie povinností má za následok uplatnenie sankčných ustanovení zákona.

K § 22
Ustanovujú sa príjmy strany, a to taxatívne v písmenách a) až i). Ďalej sa ustanovuje stranám povinnosť viesť osobitnú evidenciu o príjmoch z pôžičiek a úverov a osobitnú evidenciu darov a iných bezodplatných plnení.

K § 23
Strana môže prijať dary a iné bezodplatné plnenia. Ak ich hodnota presahuje 5 000 Sk,  musí to byť len na základe písomnej zmluvy. Darovacia zmluva však musí byť písomná vždy, ak ide o prevod nehnuteľnosti (povinnosť ustanovená Občianskym zákonníkom a katastrálnym zákonom).
V odseku 2 sú ustanovené náležitosti darovacej zmluvy. Obdobné náležitosti musí mať aj zmluva o inom bezodplatnom plnení.
V odseku 3 sa vymedzuje pojem “iné bezodplatné plnenie” a pojem “cena obvyklá”.

K § 24
Dary a iné bezodplatné plnenia nemôže strana prijať od právnických osôb a fyzických osôb uvedených v písmenách a) až h).
Dary a iné bezodplatné plnenia prijaté stranou v rozpore s týmto zákonom sú bezdôvodným obohatením podľa § 451 až 459 Občianskeho zákonníka a strana je povinná ho vydať tomu, kto ho poskytol alebo štátu, ak subjekt, ktorý ho poskytol, nemožno identifikovať. Naviac strane ministerstvo financií uloží pokutu podľa § 31 ods. 2 písm. b).

K § 25
Strane sa poskytujú zo štátneho rozpočtu príspevky za hlasy získané vo voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky, príspevky na činnosť a príspevky na mandát.

K § 26
Príspevok za hlasy sa poskytuje strane podľa § 52 ods. 4 zákona č. 333/2004 Z. z. o voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky. 
Príspevok za hlasy vyplatí ministerstvo financií v lehotách ustanovených v odseku 2, ak si strana splní ustanovené povinnosti. 
Ministerstvo financií nevyplatí príspevok za hlasy strane, ktorá sa zúčastnila volieb v koalícii a nepredložila  písomnú dohodu medzi stranami tvoriacimi koalíciu, z ktorej je zrejmé, komu a v akom podieli sa príspevok za hlasy vyplatí. 
Strane, ktorá vôbec nepredložila predbežnú správu, záverečnú správu alebo výročnú správu za predchádzajúci kalendárny rok, sa príspevok za hlasy nevyplatí. 

K § 27
Príspevok na činnosť patrí strane, ktorej vznikol nárok na príspevok za hlasy. Zákon ustanovuje podmienky, postup vyplácania príspevku na činnosť a časové ohraničenie (konanie nových volieb, zrušenie strany).
Príspevok na činnosť sa rovná celkovej sume príspevku za hlasy, ktorá sa rozdelí na 48 podielov (štvorročné volebné obdobie), ktoré sa budú vyplácať v termínoch ustanovených v odseku 3. 
Ustanovujú sa tiež prípady porušenia zákona, ktoré majú za následok, že príspevok na činnosť sa strane nevyplatí.

K § 28
Príspevok na mandát sa vypláca po celé volebné obdobie tej strane, na ktorej kandidátnej listine poslanec kandidoval. Za každý mandát získaný v národnej rade, a to najviac za 20 mandátov, patrí strane príspevok v sume tridsaťnásobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza roku konania volieb do Národnej rady Slovenskej republiky. Za každý ďalší mandát, počnúc od 21. mandátu patrí strane príspevok v sume dvadsaťnásobku priemernej mzdy. Príspevok na mandát sa vypláca každoročne do konca júla, ak nenastane prípad uvedený v odsekoch 3, 6 a 7 (t.j. zánik nároku na celý príspevok alebo jeho alikvotnú časť).

K § 29
Príspevky, ktoré strana dostáva zo štátneho rozpočtu, sú určené na politickú činnosť, a preto nemôžu byť použité na iné účely, ktoré sú uvedené v písmenách a) až f).

K § 30
Strana je povinná vyhotoviť výročnú správu za predchádzajúci rok, ktorá musí obsahovať doklady, údaje a informácie ustanovené v odseku 2. 
Výročná správa musí byť overená audítorom a predložená Národnej rade Slovenskej republiky v listinnej a elektronickej podobe najneskôr do 30. apríla, resp. v náhradnom termíne (odsek 5). Výročné správy zverejňuje Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky na svojej internetovej stránke.
Výročnú správu, ktorá obsahuje všetky náležitosti, zašle Národná rada Slovenskej republiky ministerstvu financií. 
Nepredloženie výročnej správy je dôvodom na nevyplatenie príspevkov zo štátneho rozpočtu (§ 26 až § 28). 

K § 31
V odseku 1 je ustanovená kompetencia ministerstva vnútra na uloženie pokuty v sume 100 tis. Sk za nesplnenie povinností v lehotách podľa § 9 ods. 1 (zmena sídla strany), § 10 ods. 1 (zmena štatutárneho orgánu), § 11 ods. 1 (zmena zaregistrovaných stanov) a § 12 ods. 2 (zápis nových stanov).
Ministerstvo financií podľa odseku 2 ukladá pokuty 
-	v sume 100 tis. Sk (za nepredloženie predbežnej správy, záverečnej správy alebo výročnej správy alebo neodstránenie zistených nedostatkov v týchto správach v určených lehotách),
-	v sume dvojnásobku príjmu z daru alebo iného bezodplatného plnenia, ak ich strana prijala v rozpore  s týmto zákonom (bezdôvodné obohatenie). 
Pokuty sa ukladajú v správnom konaní a sú príjmom štátneho rozpočtu.

K § 32
Splnenie podmienok pre poskytovanie príspevkov stranám zo štátneho rozpočtu a ich použitie budú kontrolovať správy finančnej kontroly. Ich kompetencie sú ustanovené v zákone č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly v znení neskorších predpisov.

K § 33
Na konanie podľa tohto zákona sa vzťahuje zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov, ak tento zákon neustanovuje inak. Odchýlky sú ustanovené v jednotlivých ustanoveniach tohto zákona. 

K § 34
Ustanovenia § 34 sú prechodnými ustanoveniami. Strany, ktoré vznikli ako právnické osoby podľa doterajších predpisov, sú stranami podľa tohto zákona, ale sú tiež povinné splniť povinnosti ustanovené v odsekoch 3 a 6. V odseku 4 sa riešia prípady, ak si strana nesplní povinnosť podľa odseku 3 (adresa strany, štatutárny orgán strany). Nesplnenie povinnosti bude mať za následok, že ministerstvo vnútra zapíše stranu v registri strán s dodatkom “v likvidácii” a strana bude môcť vykonávať iba pôsobnosť súvisiacu so zrušením strany.
Výročné finančné správy za rok 2004 sa predložia podľa doterajších predpisov. 
V odseku 7 sa riešia nároky na príspevky na činnosť a príspevky na mandát podľa doterajších predpisov. Tie sa budú vyplácať až do mesiaca, ktorý bude predchádzať voľbám do Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré budú vyhlásené po nadobudnutí účinnosti navrhovaného zákona. 

K § 35
Zrušujú sa dva zákony, a to zákon o združovaní v politických stranách a v politických hnutiach a zákon o obmedzení výdavkov politických strán a hnutí na propagáciu pred voľbami do Národnej rady Slovenskej republiky. Navrhovaný zákon predmet úpravy týchto zákonov nahrádza. 

K § 36
Účinnosť navrhovaného zákona sa navrhuje 1. januára 2005. V nadväznosti na to sú v návrhu zákona zapracované prechodné ustanovenia.