3.

Vyhodnotenie bezpečnostnej situácie z hľadiska vývoja drogovej scény
v roku 2004

1.	Úvod
Drogový „biznis“ je celosvetovo prepojený, dobre organizovaný a prinášajúci veľké zisky pre jeho aktérov. Patrí medzi najväčšie zdroje finančných prostriedkov, ktoré umožňujú nielen vysoký životný štandard jeho organizátorom, ale omnoho nebezpečnejšie je ich využitie pre ďalšie spoločensky nežiadúce aktivity. Drogy sú už niekoľko rokov spájané s teroristickými aktivitami po celom svete, pričom eliminácia drogových organizácií je tiež jedným zo spôsobov, ako sťažiť podmienky pre ich vykonávanie.
Koniec roka 2004 znamenal, pokiaľ ide o problematiku boja proti drogám, v rámci Európskej únie zdôraznenie významu redukcie škôd a prevencie, vrátane starostlivosti o drogovo závislých. Potvrdením uvedeného je správa Giusta Catania, ktorá bola prijatá Európskym parlamentom 15. decembra 2004 a ktorá odporúčala presunutie zamerania sa z „represívnej, prohibicionistickej“ politiky na stratégiu redukcie škôd, vrátane poskytovania informácií, prevencie a starostlivosti o drogovo závislých a ich príbuzných. Stratégia, prijatá v decembri 2004, posunula predchádzajúci drogový akčný plán prijatím multidisciplinárneho prístupu kombinujúceho znižovanie dopytu, znižovanie ponuky a boj proti medzinárodným pašerákom drog. Akčný plán zahŕňa všeobecné politické opatrenia, špecifické programy namierené najmä na prevenciu užívania drog mladými ľuďmi, na pracoviskách a v rekreačných zariadeniach a kroky na zlepšenie prístupu k liečebným programom ako pre liečbu drogovej závislosti, tak i chorôb, ktoré sú s ňou spojené. Prax potvrdzuje, že táto problematika je zložitá nielen z hľadiska „celosvetovosti drogového biznisu“, ale aj z hľadiska štrukturovanosti a množstva faktorov, ktoré ju tvoria. Preto uprednostňovanie ktoréhokoľvek z nich na úkor ostatných môže znerovnovážniť systém boja proti drogovej trestnej činnosti (čím sa nechápe len represia) ako celku.
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) sa intenzívne podieľalo na činnosti orgánov Európskej únie aj v oblasti legislatívy. V roku 2004 spolupracovalo na tvorbe:
•	rámcového rozhodnutia Rady Európskej únie 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami;
•	odporúčania Rady Európskej únie z 30. marca 2004 ohľadne pokynov pri odoberaní vzoriek zadržaných drog;
•	Stratégie Európskej únie pre oblasť drog na roky 2005-2012 – v decembri 2004 predložená na schválenie Európskemu parlamentu.
2.	Charakteristika drogovej scény
2.1.	Základné trendy vývoja
Slovensko je možné charakterizovať ako krajinu s plne rozvinutým domácim drogovým trhom, na ktorom sú zastúpené všetky druhy drog dostupné v rámci Európskej únie.
Ako základné trendy vo fungovaní drogovej scény na Slovensku z pohľadu ministerstva je možné uviesť:
•	Bol zaznamenaný rast záujmu o drogy so stimulačným účinkom, hlavne o pervitín a extázu.
•	Stále viac sa rozširovalo hydropónne pestovanie marihuany, ktorá má výrazne zvýšený obsah účinnej látky tetrahydrocannobinolu (THC), k čomu podnecoval i záujem konzumentov o takto dopestovaný produkt.
•	Najmä marihuana, pervitín a extáza sa rozšírili relatívne na celé územie Slovenska.
•	Konzumenti drog mali tendenciu podieľať sa na páchaní majetkovej trestnej činnosti s cieľom získania finančných prostriedkov na drogy.
•	Pokračovali snahy určitých záujmových skupín na otvorenie diskusie k problematike užívania tzv. mäkkých drog a s tým súvisiace „útoky“ na represívne právomoci polície.
•	Narástla agresivita páchateľov drogovej trestnej činnosti a ich nevyspytateľnosť v konaní, z čoho pre políciu vyplýva vysoké riziko pri ich zadržiavaní.
Je možné konštatovať, že v roku 2004 sa drogové zločinecké štruktúry v rámci našej krajiny plne etablovali. Išlo hlavne o organizované drogové skupiny založené na etnickom, ale aj rodinnom princípe, z čoho vyplýva ich uzavretosť voči okoliu. Najvýraznejšie sa prejavovali etnickí Albánci, ktorých bolo možné považovať za transparentných z hľadiska „etnika“ (o ostatných etnických skupinách – Vietnamci, Ukrajinci, Rusi, Číňania atď. nebolo doposiaľ získaných dostatok informácií).
Drogová trestná činnosť sa oproti ostatným druhom trestnej činnosti vyznačuje niekoľkými špecifickými znakmi. V prvom rade je pre ňu charakteristické to, že na vykonávanie tejto vysoko organizovanej a vysoko lukratívnej trestnej činnosti sa využívajú spravidla najmodernejšie prostriedky, ktoré často nie sú k dispozícii represívnym zložkám štátu. Sú využívané na jednej strane na konšpiráciu a utajenie organizácie páchateľov a ich aktivít, na strane druhej na zakrytie „tovaru“ a jeho „ochranu“ tak, aby bola možná jeho preprava a distribúcia ku konzumentovi.
Bežným bolo napr. držanie a prechovávanie minimálneho množstva drog, čo je reakcia dílerov na zmeny v oblasti postupov polície. Vyskytlo sa aj využívanie a zapájanie maloletých osôb do štruktúr organizovaného bytového predaja drog, čo je typické pre organizované rómske skupiny.
V rámci páchania drogovej trestnej činnosti nevystupuje ako poškodená strana konkrétna fyzická osoba. Tým sa eliminácia tohto druhu kriminality stáva len záujmom štátu, ktorý zastupuje občanov ako celok. Samotná verejnosť sa kriticky stavia len voči tým prejavom, ktoré sa vyskytnú v jej bezprostrednom okolí (narušovanie kvality života občanov zo strany narkomanov a  hlavne ich majetková trestná činnosť) a ktoré z hľadiska drogovej trestnej činnosti netvoria jej podstatu. Pôvodcovia a organizátori sú však utajení, pričom často ani neprichádzajú do priameho styku s drogou. Túto podstatnú stránku už verejnosť nevníma ako ohrozenie pravdepodobne aj preto, že tieto aktivity majú charakter obchodného podnikania, aj keď nelegálneho.
2.2.	Výroba, transport a distribúcia drog
Policajný zbor odhaľuje trestnú činnosť na úseku výroby, transportu, distribúcie, predaja drog a zaoberá sa aj ich konzumentmi, spravidla v súvislosti s páchaním inej trestnej činnosti súvisiacej buď s ďalšími oblasťami drogovej trestnej činnosti, alebo inými druhmi kriminality. Možno konštatovať, že všetky manipulácie súvisiace s výrobou, transportom, distribúciou a predajom drog sú legálne ak ich kontroluje štát, pričom je sledované zaobchádzanie s takýmito látkami a drogy majú presne vymedzené určenie (potreby priemyslu, medicíny a pod.). Všetky ostatné aktivity sú nelegálne.
2.2.1.	Výroba drog
Slovenská republika nepatrí medzi medzinárodne významných výrobcov drog. Na Slovensku sa však už bežne pestuje kanabis, ktorým sa označuje viacej druhov konopí (napr. siate, indické) a vyrába pervitín. Túto oblasť drogovej scény možno označiť ako progresívne sa rozvíjajúcu, čo vyplýva zo „zavedenia“ hydropónneho pestovania kanabisu, ale aj zo zvyšujúceho sa dopytu po syntetických drogách, čo má vplyv aj na zvyšovanie produkcie pervitínu priamo na území Slovenska.
2.2.2.	Transport a dovoz drog 
Transport drog cez Slovensko znamená hlavne prepravu opiátov od producentov v Ázii smerom ku hlavným odberateľom v Európskej únii, a to hlavne už stabilnou „Balkánskou cestou“.
	Dovoz drog má dve základné formy – buď ako súčasť „biznisu“ organizovaných zločineckých skupín alebo ako „jednorázové akcie“ niektorých občanov Slovenskej republiky, ktorí prepašujú na naše územie väčší objem drogy s cieľom ďalej ju distribuovať.
	Albánske drogové skupiny majú po celom svete vybudované kontakty, kde sa v prípade potreby obracajú s požiadavkou na zaobstaranie ktoréhokoľvek druhu drogy. Majú vytvorené kanály pre transport drogy do Slovenskej republiky. Kokaín bol napríklad transportovaný letecky do západnej Európy, na čo mala vplyv aj skutočnosť, že Slovensko nemalo dostatočné letecké prepojenie. Z tohto dôvodu boli drogy dopravené do niektorej z okolitých krajín (Česká republika, Rakúsko, Maďarská republika). V takýchto prípadoch bolo ťažké bez konkrétnej informácie pristúpiť k realizácii, pretože osoby mali dostatok času na manipuláciu s drogou ešte pred príchodom na Slovensko.
	Nezanedbateľnou skupinou podieľajúcou sa na týchto aktivitách sú slovenskí emigranti a navrátilci. Venovali sa hlavne dovozu kokaínu a marihuany pre európsky trh. Slovensko využívali ako nerizikovú krajinu na zakrytie krajiny pôvodu dodávky, s cieľom vyhnúť sa dôkladnej kontrole v konečnom cieli dodávky.
2.2.3.	Distribúcia drog 
Ide o ďalšiu etapu v rámci cesty drog od producenta ku konzumentovi. V rámci Slovenska je táto vysokoorganizovaná trestná činnosť z väčšej miery v rukách zahraničných, tzv. albánskych zločineckých organizácií. Táto situácia je stabilná už niekoľko rokov po sebe. Ide o zločinecké organizácie typu „Rodina“. Jej členovia sú viazaní rodinnými a dlhoročnými priateľskými väzbami. Iným osobám nie je dovolené preniknúť do ich riadiacich štruktúr, nanajvýš zastávajú pozície kuriérov, šoférov, ochrancov. Taktiež zabezpečujú ďalší servis, avšak bez znalostí pozadia celej činnosti. Keďže sa na územie Slovenskej republiky transportujú drogy hlavne z Turecka, neprekvapuje, že v týchto „rodinných“ organizáciách zohrávajú podstatnú úlohu Albánci s úzkym prepojením na „spolupracujúce“ skupiny v zahraničí.
Pri odhaľovaní drogovej trestnej činnosti je v súčasnosti veľkou prekážkou skutočnosť, že organizované skupiny založené na etnickom princípe sa vyznačujú kvalitnou konšpiráciou a organizáciou práce. Domácou etnickou skupinou zaoberajúcou sa týmto druhom nelegálnych aktivít sú olašskí Rómovia. Aj v ich prípade je rozloženie skupiny veľmi náročné, pretože rozpoznanie štruktúry a hierarchie vo vzťahoch bez využitia informácií zvnútra skupiny je značne komplikované. Tieto skupiny sú rozdelené do viacerých menších podskupín, ktoré pôsobia v rámci Slovenska a majú prepojenia na zahraničie.
Organizované a zločinecké skupiny po dovezení drogy na Slovensko zabezpečia jej spracovanie (riedenie a balenie v menších množstvách) a predaj vlastnej sieti distribútorov a dílerov. Na tomto poli je už teritórium Slovenska rozdelené a k stretu záujmov tu dochádza len veľmi zriedkavo. Naopak, je tu badateľná kooperácia na báze bartrového obchodu a pôžičiek.
Hlavné postavenie v obchode s heroínom a kokaínom si na území Slovenskej republiky udržuje albánska komunita. V poslednom období sa zaznamenáva jej väčšia prepojenosť na osoby z Chorvátska, Macedónska, Bosny a Hercegoviny, Rakúska, Nemecka, Maďarska a Turecka. Takmer vo všetkých prípadoch ide o  Albáncov pôsobiacich v tej-ktorej krajine.
2.2.4.	Predaj konečným odberateľom 
Dominantnú rolu v predaji drog zohrávali organizované rómske skupiny, ktoré fungujú hlavne na základe rodinných vzťahov a zameriavajú sa zväčša na predaj heroínu. Priamu manipuláciu s drogou pred konzumentmi často zabezpečujú osoby neplnoleté alebo nesvojprávne, teda osoby, v prípade ktorých je trestné stíhanie vylúčené. Samotní organizátori sú stíhaní len s veľkými ťažkosťami.
Predaj drog na Slovensku sa uskutočňuje najčastejšie tzv. „bytovým predajom“, ktorý sa, až na malé výnimky, realizuje latentne, v byte samotného dílera. 
Inou formou je predaj „na telefón“, kedy díler má pri sebe len potrebný počet dávok určených pre konzumentov drogy (tzv. skladačiek). 
2.3.	Charakteristika vybraných drog a prekurzorov
	Odhady objemov a druhov drog, ktoré nájdu uplatnenie na území Slovenska, resp. odhady počtu osôb, ktoré sú zapojené do obchodu s drogami, je možné z pohľadu ministerstva, robiť predovšetkým na základe zachyteného množstva jednotlivých drog a na základe odhadu veľkosti objemu ich produkcie, prípadne podľa počtu evidovaných narkomanov. Odhady sú zvyčajne, ako naznačujú skúseností z ostatných krajín, podhodnotené, pretože záchyty drog sú len zlomkom z toho, čo je k dispozícii na drogovom trhu. Takisto nie je možné odhadnúť mieru zneužívania rastlinných drog z rastlín a húb rastúcich voľne v prírode (semená durmanu, muchotrávky, lysohlávky a pod.), či pestovaných len pre vlastnú potrebu v malom, pretože ich výskyt a zber je nekontrolovateľný. 
	Spektrum drog, ktoré boli zachytené na území Slovenskej republiky, je oproti predchádzajúcim rokom relatívne nezmenené, prejavil sa však „návrat“ k vyššiemu podielu kvalitnejšieho (vyššie percento obsahu) heroínu.
	Štatistika o množstve zaistených drog a počte prípadov drogovej trestnej činnosti za rok 2004 poukazuje na nižší počet prípadov, pri ktorých bol zaistený kanabis (marihuana), poklesol aj počet prípadov, pri ktorých bol zaistený heroín a kokaín. Potvrdil sa však trend expanzie syntetických drog, napríklad v prípade metamfetamínu (pervitín) to bol nárast z 216 prípadov v roku 2003 na 350 prípadov v roku 2004, pri ktorých bolo zaistených 
1458, 18 g metamfetamínu. Podobne tomu bolo aj v prípade MDMA, tzv. extázy z 22 prípadov v roku 2003 na 66 v roku 2004, pričom v roku 2004 bolo zaistených o 1229 tabliet viac než v prechádzajúcom roku.
	O počte prípadov zaistených vybraných drog a ich množstvách v roku 2004 podľa Kriminalistického a expertízneho ústavu Policajného zboru v porovnaní s rokom 2003 hovorí nasledovná tabuľka:
látka	počet prípadov v roku 	množstvo	
	2004	2003	2004	2003	
konope	884	968	70,68 kg (sušené)
1474,79 kg (mokré)	90,88 kg	
				528,35 kg	
hašiš	29	23	962,04 g	113,99 g	
heroín	216	272	2342,47 g	7090,94 g	
metamfetamín	350	216	1458,18 g	92,76 g	
kokaín	16	22	1977,86 g	902,52 g	
MDMA (extáza)	36	22	1248 tabliet	19 tabliet	
			7,8 g (prášok)	2,17 g	
MDA	1	1	1114 tabliet	1 tabletka	
LSD	6	8	199,5 ks	217 ks	

2.3.1.	Marihuana
Ide o najčastejšie používanú drogu vo svete i u nás. Podľa publikácie Európskeho strediska pre monitorovanie drog a drogovej závislosti s názvom Výročná správa 2004 Stav drogovej problematiky v Európskej únii a v Nórsku sa „ako zdroj kanabisu zachyteného v Európe uvádza viac ako 30 krajín, čo ilustruje globálny charakter produkcie kanabisu. Európa je celosvetovo najväčší trh kanabisovej živice, väčšinou pochádzajúcej z Maroka, ktoré je dnes hlavným svetovým zdrojom tejto formy drogy. Kanabis sa dnes pestuje aj vo väčšine krajín Európy, hoci vo všetkých krajinách, okrem Holandska, stále prevažujú dovážané kanabisové produkty. Zdá sa, že účinnosť kanabisu dovážaného do Európy zostáva pomerne stabilná už viac rokov. Kanabis pestovaný v krajinách Európskej únie intenzívnymi metódami má spravidla vyššiu účinnosť, tieto dva produkty sa však významne prekrývajú“.
V rámci Slovenska sú možnosti pestovania kanabisu, vzhľadom na geografickú polohu a klimatické podmienky, takmer neobmedzené. Ide často o rastliny pochádzajúce zo samovýsevu, ktorý je pozostatkom výsevov z obdobia, kedy konope siate boli bežnou priemyselnou plodinou (napr. veľké množstvo políčok sa nachádza na anonymných pozemkoch, ktoré sú okrem iného intenzívne využívané ako produkčné plochy poľnohospodárskych podnikov). Už aj na Slovensku sa vyskytuje pestovanie hydropónne, ktorého produktom je kanabis s vysokým obsahom účinnej látky THC. Pestovaniu kanabisu v umelých podmienkach sa venujú organizované skupiny Slovákov. Prípady pestovania kanabisu vo voľnej prírode sú riešené vo väčšej miere preventívne, čo predstavuje predovšetkým ničenie objavených výsevov. V týchto prípadoch je veľmi obtiažne zisťovať ich pestovateľov.
Kanabisové produkty boli dovážané aj z Holandska. Hašiš sa na Slovensko dovážal hlavne z Maroka.
Spotreba marihuany na Slovensku začala rásť približne od roku 1990. Nárast jej zneužívania, ako uvádzajú oficiálne zdroje, je všeobecným trendom v rámci celého sveta. Aj keď v súčasnosti ešte Slovensko nedosahuje úroveň väčšiny krajín Európskej únie, bez podstatnejších zásahov zameraných proti zvyšujúcej sa konzumácii, bude zneužívanie tejto drogy podľa všetkých poznatkov naďalej rásť. Umožňuje to na jednej strane liberálnejší postoj spoločnosti ku konzumácii tejto drogy, na strane druhej je to droga, ktorá sa dá úspešne dopestovať aj v našich klimatických podmienkach. 
Cena 1 cigarety pre konzumenta bola 50 až 80 Sk, dávka hašiša 60 až 100 Sk, resp. (200 až 600 Sk za gram).
2.3.2.	Stimulanty amfetamínového typu, LSD a ostatné syntetické drogy
	Ide o často sa vyskytujúcu skupinu syntetických drog - stimulantov. Tieto látky sa zaraďujú do skupiny amínov. Patria sem adrenalín, efedrín, noradrenalín, amfetamín a iné.
	V prípade Slovenska ide spravidla o zneužívanie metamfetamínu (pervitín) a zriedkavejšie o MDMA (extáza), teda nemožno zatiaľ potvrdiť trend z iných krajín Európskej únie, kde sa práve extáza stáva dominantnou v tejto skupine. Syntetické drogy sú konzumované rôznymi skupinami obyvateľstva bez ohľadu na ich sociálne postavenie, či životný štýl. Ich nebezpečnosť sa násobí tým, že ich konzumácia už nie je obmedzená len na návštevníkov diskoték, ale stále viac prenikajú aj do privátneho prostredia. Niektoré z týchto látok sú často využívané na povzbudenie, hlavne športovcami formou dopingu (efedrín).
	Na Slovensku je zaužívaná výroba drogy amfetamínového typu metamfetamínu – pervitín, na výrobu ktorého je potrebný prekurzor efedrín. Dá sa konštatovať, že ide o „dovoz“ technológie z Českej republiky, ktorý bol natoľko „úspešný“, že Slovensko sa v posledných rokoch zaradilo medzi lídrov v tejto oblasti v rámci Európy.
	LSD sa vyskytuje vo forme bieleho prášku, tablety alebo tripu – malého papierika napusteného LSD a dovážal sa väčšinou z Holandska. Na Slovensku však neboli zaznamenané pokusy o väčšiu mieru organizovaného dovozu tohto halucinogénu.
	Ceny tohto typu drog boli približne: extáza – 200 až 600 Sk za jednu tabletku (dávku), LSD – 300 až 600 Sk za dávku, pervitín – cca 300 Sk za dávku.
2.3.3.	Kokaín
	Kokaín v našich podmienkach je konzumovaný prechodne alebo experimentálne, prípadne doplnkovo k iným drogám, ako napr. k heroínu. Používa sa buď v práškovej forme, intravenózne, alebo je fajčený ako „crack“ (rock), ktorý sa u nás zatiaľ nezaistil, prípadne sa vdychuje. Operatívne poznatky naznačujú, že jeho trh na Slovensku sa rozširuje v súvislosti s aktivitami albánskych organizovaných drogových skupín.
	Cena za dávku (injekcia) bola cca 400 Sk.
2.3.4.	Opiáty
	V  prípade opiátov ide o skupinu drog, v ktorej sa nachádzajú heroín, morfium a morfíny, ópium a kodeíny.
	Najznámejší zástupca tejto skupiny drog je heroín. Podľa Európskeho strediska pre monitorovanie drog a drogovej závislosti na Európu pripadá iba o niečo viac ako štvrtina všetkého heroínu zachyteného na celom svete.
	Kým v predchádzajúcich rokoch sa na Slovensku výrazne prejavil pokles objemu heroínu na drogovom trhu, uplynulý rok naznačil, že heroín sa vracia na svoje postavenie, a to aj kvalitou dovážanej drogy, čo sa však neprejavuje na kvalite heroínu pre spotrebiteľa (zníženie percentuálneho podielu v predávaných dávkach, t.j. zvýšenie podielu prímesí). Zníženie jeho množstva na trhu môže skôr zapríčiniť vyššia dostupnosť syntetických drog a ich nižšia cena pre konzumenta.
	Organizované skupiny etnických Albáncov prevzali všetky dôležité oblasti v obchode s heroínom po tom, čo dosiahli potrebné znalosti pomerov na Slovensku a dostatočné finančné krytie potrebné na uskutočňovanie obchodu s heroínom na medzinárodnej úrovni. Ako kuriéri sú stále využívaní občania Slovenska, alebo iní občania z Európskej únie (Česko, Poľsko), pričom dochádza k opätovnému zapájaniu osôb z balkánskych krajín, hlavne Albáncov.
	Cena 1 dávky heroínu pre konzumenta bola cca 300 Sk.
2.3.5.	Prekurzory
	Všeobecne pod prekurzory sú zaradené tie chemické látky, ktoré slúžia na výrobu drog alebo pri ich výrobe. Niektoré sú základom pre výrobu syntetických drog a ďalšie sa používajú ako napr. rozpúšťadlá, katalyzátory a iné, pri spracovaní prírodných drog. Ich význam pri týchto činnostiach je nezastupiteľný a bez nich by nebolo možné drogu vyrobiť. Preto sledovanie výroby a pohybu prekurzorov je dôležitým faktorom upozorňujúcim na možnosť nelegálnej výroby drog.
	Zisky za produkty z efedrínu, ktorý je základom pre výrobu pervitínu sú veľmi vysoké. Kým „nespracovaný“ efedrín sa legálne predáva za 1 500 až 4 000 Sk, tak zisky z neho tvoria 60 000 až 120 000 Sk.
3.	 Páchatelia drogovej trestnej činnosti
Aj keď v roku 2004 bolo zistených o 15 drogových trestných činov menej ako v roku 2003 (údaje za služby Policajného zboru), počet stíhaných osôb za tieto trestné činy  sa zvýšil o 54 osôb. Znížil sa počet zadržaných a stíhaných mladistvých páchateľov o troch oproti roku 2003 a len veľmi málo sa znížil aj ich podiel na celkovom počte páchateľov. Zvýšil sa však počet trestne nezodpovedných páchateľov v skupine detí do 15 rokov z 13 v roku 2003 na 21 roku 2004, čo predstavuje 61,54 %-tný nárast. Až 84,4 % všetkých páchateľov v  roku 2004 tvorili osoby do 30 rokov, pričom najpočetnejšie zastúpenie mali páchatelia v skupine 18-30 rokov, čo je menej, ako v roku 2003 (85,5 %). Počet recidivistov bol v roku 2004 o 15 nižší oproti roku 2003. V roku 2004 zasa narástol počet žien ako stíhaných páchateľov o 13 oproti predchádzajúcemu roku. Z hľadiska sociálneho postavenia najväčšiu skupinu tvorili v roku 2004 nezamestnaní, a to až 64,5 %, čo je vyšší podiel ako v roku 2003, kedy dosiahol 62,8 %. Podľa vzdelanosti páchateľov, najpočetnejšiu skupinu v roku 2004 tvorili páchatelia so základným vzdelaním – 60,4 % čo bolo viac ako v roku 2003, keď podiel činil 56,7 %. Podrobnejšie údaje o počte stíhaných páchateľov, ich zložení podľa vekových kategórií,  jednotlivých krajov, sociálneho postavenia a ďalších ukazovateľov sú v tabuľkách č. 1 až 3 v prílohe č. 1, pričom v zátvorke je vždy uvedený rozdiel oproti roku 2003.
Pokiaľ ide o drogovú trestnú činnosť cudzích štátnych príslušníkov, väčšina poznatkov o nich pochádza z operatívnych poznatkov policajných zložiek. Podľa týchto poznatkov, najzávažnejším problémom v sledovanom období boli stále etnickí Albánci, pritom práve oni boli aj najviac „poznanou“ drogovou organizáciou založenou na etnickom, náboženskom a rodinnom princípe. Albánske drogové organizácie sa v obchodovaní s drogami nezameriavajú výlučne na obchod s heroínom a kokaínom. Posledným trendom je ich čoraz častejšie zapájanie sa do výroby pervitínu (zabezpečovanie efedrínu hlavne z Bulharska).
Rok 2004 znamenal pokles počtu aj podielu stíhaných cudzincov na celkovom počte stíhaných páchateľov. V roku 2004 zo všetkých stíhaných cudzincov najvyšší počet tvorili občania Českej republiky - stíhaných ich bolo 15, podobne ako v roku 2003, kedy ich však bolo 46. Okrem nich boli v uplynulom roku stíhaní páchatelia z Maďarska, Poľska, Ukrajiny, Ruska, z krajín bývalej Juhoslávie. Aj napriek tomu, že medzi stíhanými sa nevyskytujú Albánci, čo vzhľadom na vyššie uvedené je možné považovať za paradox, je to následok toho, že operatívne poznatky represívnych zložiek neznamenajú aj dokázanie trestnej činnosti.
V zahraničí bolo zadržaných 23 slovenských občanov, z toho 16 mužov a 7 žien, pričom najviac ich zadržali v Rakúsku, a to 8, v Nemecku šesť, v Peru troch a po jednom v Chorvátsku, Francúzsku, Španielsku, Švajčiarsku, Českej republike a vo Švédsku.
V nasledujúcej tabuľke sú uvedené prípady drogovej trestnej činnosti s účasťou cudzincov podľa jednotlivých krajov v roku 2004, pričom v zátvorke je rozdiel oproti roku 2003.

kraje	počet prípadov	s účasťou cudzincov	% prípadov s účasťou cudzincov	počet stíhaných osôb	z toho cudzinci	
Bratislava	762 (+57)	13 (-8)	2 (-1)	680 (+140)	13 (-12)	
Trnava	117 (+23)	8 (-3)	7 (-5)	80 (-11)	7 (-6)	
Trenčín	64 (-51)	1 (-18)	2 (-15)	51 (-59)	1 (-19)	
Nitra	91 (+10)	2 (+1)	2 (+1)	85 (+8)	2 (+1)	
Žilina	81 (-5)	2 (-9)	2 (-11)	77 (+4)	2 (-10)	
B. Bystrica	77 (-45)	1 (-0)	1 (-0)	71 (-26)	1 (-0)	
Prešov	20 (-5)	0 (-0)	0 (-0)	24 (+2)	0 (-0)	
Košice	49 (+1)	2 (+2)	4 (+4)	45 (-4)	4 (+4)	
Spolu	1261 (-15)	29 (-35)	2 (-3)	1113 (+54)	30 (-42)	

4.	Drogové trestné činy
V roku 2004 útvary Policajného zboru evidovali 1261 drogových trestných činov, čo bolo o 15 trestných činov menej ako v roku 2003. Pojem drogové trestné činy v sebe zahŕňa nedovolenú výrobu a držbu omamnej látky, šírenie toxikománie, držbu drogy pre vlastnú potrebu a držbu predmetu na výrobu omamnej látky. 
Najvýraznejší nárast bol zaznamenaný v Bratislavskom a Trnavskom kraji, najvýraznejší pokles v Trenčianskom a v Banskobystrickom kraji. Podiel Bratislavského kraja na celkovom počte drogových trestných činov predstavoval, rovnako ako v roku 2003, viac ako polovicu celkovej drogovej trestnej činnosti. Vybrané prípady organizovanej drogovej trestnej činnosti sú uvedené v prílohe č. 2.
V nasledujúcej tabuľke je pre ilustráciu uvedený prehľad objasnených prípadov drogovej trestnej činnosti podľa krajov a policajných služieb v roku 2004, pričom v zátvorke je uvedený rozdiel oproti roku 2003.
kraj	počet prípadov	počet objasnených prípadov	policajné služby	
			služba kriminálnej polície	Služba justičnej polície	služba poriadkovej polície	služba dopravnej polície	služba hraničnej polície	ostatné zložky Policajného zboru	
Bratislava	762 (+57)	537 (+56)	134 (-125)	89 (+85)	228 (+37)	0 (-0)	0 (-1)	86 (+60)	
Trnava	117 (+23)	76 (-2)	44 (-19)	13 (+7)	15 (+6)	0 (-0)	2 (+2)	2 (+2)	
Trenčín	64 (-51)	42 (-53)	19 (-58)	15 (+12)	8 (-5)	0 (-0)	0 (-1)	0 (-1)	
Nitra	91 (+10)	66 (+10)	31 (-13)	21 (+19)	13 (+4)	0 (-0)	1 (-0)	0 (-0)	
Žilina	81 (-5)	69 (-2)	26 (-15)	17 (+4)	24 (+7)	0 (-0)	1 (+1)	1 (+1)	
B. Bystrica	77 (-45)	66 (-34)	36 (-36)	19 (+10)	9 (-7)	0 (-1)	0 (-2)	2 (+2)	
Prešov	20 (-5)	16 (-3)	11 (-4)	2 (+1)	3 (-0)	0 (-0)	0 (-0)	0 (-0)	
Košice	49 (+1)	34 (-7)	22 (-4)	7 (+1)	4 (-2)	0 (-0)	0 (-2)	1 (-0)	
Spolu	1261 (-15)	906 (-35)	323 (-274)	183 (+139)	304 (+40)	0 (-1)	4 (-3)	92 (+64)	
4.1.	Bratislavský región
V rámci Slovenskej republiky sa jednoznačne prejavovala tendencia koncentrácie drogovej trestnej činnosti do hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy a jej širšieho okolia. Región sa vyznačuje najväčšou hustotou obyvateľstva, ale aj koncentráciou hospodárskych aktivít, čo vytvára podmienky pre drogovú trestnú činnosť. To sú faktory, pre ktoré bolo možné drogovú scénu v Bratislave a jej širšom okolí označiť za „najrozvinutejšiu“ v rámci Slovenskej republiky.
Hlavný podiel na organizovaní obchodu s drogami na území hlavného mesta Bratislava mali skupiny etnických Albáncov z Kosova. Mali prepojenie na turecké zdroje a dobre vybudované transportné cesty po Balkánskej trase a jej južnej vetve a čiastočne aj po severnej vetve.
Dominantnou drogou v bratislavskom regióne bol heroín. Na trhu bol zistený zvýšený nárast, ako už bolo uvedené, syntetických drog pervitínu a extázy. Zvyšovanie ich množstva na trhu bolo zapríčinené dostupnosťou a možnosťou zabezpečenia výroby pervitínu z domácich zdrojov. Tento trend vo vývoji syntetických drog kopíroval vývoj drogových scén v krajinách západnej Európy (aj existovali rozdiely v „sortimente“). Záujem konzumentov bol evidovaný aj o kokaín. Je to najmä preto, že juhoamerické kartely hľadajú pre svoje produkty nové odbytištia a využívajú pritom drogové organizácie etablované na slovenskom drogovom trhu. Cena kokaínu v poslednom období klesla a stáva sa zaujímavou pre širšiu základňu (dumpingové ceny). V bratislavskom regióne boli zastúpené všetky druhy drog a je možné konštatovať, že Bratislava má vedúce postavenie aj z pohľadu drogovej kriminality.
V bratislavskom regióne bolo zrealizovaných 31 prípadov organizovanej drogovej trestnej činnosti, pri ktorých bolo zadržaných 57 osôb. V tejto súvislosti bolo vykonaných 41 domových prehliadok a 23 prehliadok nebytových priestorov a motorových vozidiel. Bolo pri nich zadržaných 5 zbraní v nelegálnej držbe a hodnota zaistených omamných látok by sa na slovenskom drogovom trhu pohybovala v rozpätí od 70 932 300 – 75 570 000 Sk.
4.2.	Západoslovenský región
Drogová scéna v západoslovenskom regióne bola charakteristická spotrebou širokej škály omamných látok na domácom trhu. Zdrojom omamných látok bola v prevažnej miere Bratislava, ale nemožno vylúčiť ani zaobstarávanie si drog niektorou skupinou pôsobiacou na teritóriu priamo v zahraničí. V sledovanom období bol aj v tomto regióne zaznamenaný rozmach syntetických drog, a to najmä pervitínu. Výroba je v rámci teritória zabezpečovaná v mobilných laboratóriách, ktoré sú dočasne lokalizované v pivničných priestoroch, povalách, resp. bytoch. Konzumácia pervitínu postupne prebrala prvenstvo pred heroínom, čo bolo spôsobené ľahkou dostupnosťou tejto drogy. Uvedená droga bola obľúbená u širokého spektra narkomanov aj z cenových dôvodov (je lacnejšia a „kvalitnejšia“ ako heroín distribuovaný na tomto území). Ľahká dostupnosť pervitínu bola spôsobená aj nízkymi nárokmi na jeho výrobu (nízke náklady na suroviny, nenáročná chemická aparatúra, postačujúce minimálne vedomosti z chémie). Ťažiskovou oblasťou v konzumácií a distribúcii drog sa na tomto území javí oblasť miest Trnava, Sereď a Hlohovec.
Územie západného Slovenska bolo využívané rôznymi skupinami na transport drog z balkánskej oblasti do krajín západnej a severnej Európy, v rámci tzv. Balkánskej cesty z juhu do krajín Európskej únie a taktiež Hodvábnej cesty z východu do krajín Európskej únie. Droga sa na území Slovenska nevykladá, len sa transportuje rôznymi dopravnými prostriedkami (kamiónová doprava, osobné motorové vozidlá).
Samotnú distribúciu drog konečným spotrebiteľom, resp. úlohu malých a stredných dílerov vykonávajú občania slovenskej národnosti. V niektorých oblastiach regiónu sa tejto trestnej činnosti venujú občania rómskeho etnika. V pozadí tejto trestnej činnosti stoja občania z krajín bývalej Juhoslávie, prevažne kosovskí Albánci s veľmi dobrými kontaktmi na domovskú krajinu. Zisky z drogovej trestnej činnosti kryjú prevádzkovaním rôznych druhov reštauračných zariadení.
Drogová scéna v tomto regióne je už dlhšiu dobu stabilizovaná a nie sú zaznamenávané výraznejšie zmeny. V roku 2004 bolo zrealizovaných celkom 10 prípadov organizovanej drogovej trestnej činnosti, pri ktorých bolo 14 osôb zadržaných, z ktorých bolo 11 stíhaných väzobne. V tejto súvislosti bolo uskutočnených 12 domových prehliadok a 5 prehliadok nebytových priestorov a motorových vozidiel. Pri nich bolo zadržaných 6 zbraní v nelegálnej držbe a hodnota zaistených omamných látok by sa na slovenskom drogovom trhu pohybovala cca okolo 542 tis. Sk.
V roku 2004 bol zaznamenaný prípad, pri ktorom bolo zistené, že zo západoslovenského regiónu pochádzali kuriéri prepravujúci kokaín z južnej Ameriky na Slovensko, pričom organizátorom týchto obchodov bol pôvodom kosovský Albánec. Prípad bol úspešne zrealizovaný s konečným zadržaním páchateľov.
4.3.	Stredoslovenský región
Na základe súčasného vývoja na drogovej scéne v regióne možno konštatovať, že sa potvrdili informácie o prepojení organizovaných skupín páchajúcich drogovú trestnú činnosť na iné skupiny organizovaného zločinu, ktorým díleri drog odvádzajú finančné čiastky z predaja (tzv. výpalné), za ktoré získavajú povolenie na predaj drog v danom regióne. Eliminácia organizovanej drogovej trestnej činnosti v hodnotenom období spočívala najmä v dôslednom mapovaní a vytýčení prioritných skupín, resp. osôb, aby pri prípadnej realizácii došlo k dlhodobému utlmeniu aktivít na úseku výroby a distribúcie drog v teritóriu. V priebehu roku 2004 boli pracovníkmi protidrogového oddelenia postupne rozpracované 4 organizované skupiny a jedna zločinecká skupina. V rámci dokumentovania trestnej činnosti jednotlivých skupín bolo zistené, že ich aktivity nesúvisia iba s priamou distribúciou drog v teritóriu ale  boli zaznamenané aj aktivity súvisiace s transportom, resp. s tranzitom drog prípadne prekurzoru cez územie stredoslovenského regiónu, ktoré nemajú priamy vplyv na drogovú scénu v teritóriu.
Drogy ako heroín, LSD, XTC sa do tohto regiónu dovážajú z iných častí Slovenskej republiky, resp. zo zahraničia, avšak v prípade drogy metamfetamín (pervitín), sa táto, okrem dovozu, vyrába v nelegálnych laboratóriách aj v stredoslovenskom regióne. Výrobou drogy sa zaoberajú špecializované osoby, ktoré na „objednávku“ od distribútorov pricestujú a v pripravených objektoch z dodaných prekurzorov pripravia drogu.
Na drogovej scéne sa v stredoslovenskom regióne vyskytujú všetky bežné druhy drog. Prvenstvo v používaní si naďalej udržiava zneužívanie rastlinných produktov konopí siatych. Počas minulého obdobia bol na drogovej scéne zaznamenaný pokles dopytu po heroíne, ktorý mal byť spôsobený sťažením jeho dodávok a jeho nízkou „kvalitou“. Alarmujúci je nárast ponuky a spotreby amfetamínových drog–pervitínu a tabletiek extázy, pričom veková hranica užívateľov sa posúva stále nižšie. Bol zaznamenaný nárast konzumentov hlavne z radov mládeže nízkych vekových skupín 15-16 rokov. Je to dôsledok charakteru účinku drogy, a taktiež širokou škálou možností jej aplikácie (populárny bol najmä neinvazívny spôsob konzumácie – inhalovanie, šnupanie). Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že pre tento región bola typická práve výroba drogy pervitín.
V hodnotenom období došlo k realizácii ôsmich prípadov organizovanej drogovej trestnej činnosti, v rámci ktorých bolo obvinených 26 osôb, z ktorých 23 je vo väzbe. V tejto súvislosti bolo vykonaných 36 domových prehliadok a 18 prehliadok nebytových priestorov a motorových vozidiel. Hodnota zadržanej drogy by pri pouličnom predaji predstavovala sumu vo výške cca 108 434 450 Sk.
4.4.	Východoslovenský región
V bezpečnostnej situácii v tejto oblasti trestnej činnosti boli vo vývoji drogovej scény za obdobie roku 2004 oproti minulému roku výraznejšie zmeny spôsobené hlavne zvýšeným výskytom a konzumáciou pervitínu, ktorý bol ponúkaný v rôznej kvalite v závislosti od jeho pôvodu. Časť tovaru sa dostávala na územie východného Slovenska dovozom z Čiech, ďalšia časť pervitínu pochádzala zo stredného Slovenska, a to hlavne z okresov Lučenec a Rimavská Sobota. V poslednom období sa zvýšil výskyt a konzumácia amfetamínov a extázy, predovšetkým v meste Košice pri usporadúvaní techno-párty, ktoré sa uskutočňovali na rôznych diskotékach, ale vyskytli sa aj v ďalších okresných mestách. Za hodnotené obdobie bol zistený aj výskyt hašiša, ktorý bol dovezený na územie Slovenskej republiky zo Švajčiarska.
Naďalej najrozšírenejšou drogou zostala marihuana, väčšinou pochádzajúca z vlastných pestovateľských zdrojov, pričom jej kvalita bola kolísavá. Konope siate (kanabis) sa pestovali takmer v celom regióne, aj v oblastiach s horšími klimatickými a pestovateľskými podmienkami. Ponuka marihuany na predaj a distribúciu v celom regióne východoslovenského kraja bola zvýšená v období jej zberu. Na trhu sa objavovala aj marihuana dovážaná zo zahraničia charakteristická vysokou kvalitou.
V priebehu roku 2004 nebol v celom regióne zaznamenaný výskyt heroínu, ktorý bol v minulosti dovážaný hlavne z Bratislavy a Žiliny. Väčšia časť konzumentov prešla na iné omamné látky, hlavne pervitín, ktorý bol na trhu dostupnejší. Časť konzumentov bola závislá na lieku Fortral. Užívanie kokaínu v regióne bolo naďalej príznačné len pre solventnejšie vrstvy obyvateľstva. LSD za obdobie roku 2004 nebolo v regióne zaistené.
V roku 2004 bolo vo východoslovenskom regióne zrealizovaných 25 prípadov drogovej organizovanej trestnej činnosti, pričom bolo zadržaných 49 páchateľov a 14 z nich bolo stíhaných väzobne. Napr. bola rozpracovaná a zdokumentovaná trestná činnosť organizovanej skupiny, ktorá sa zaoberala distribúciou pervitínu v Košickom, Žilinskom a v Prešovskom kraji. V tejto súvislosti je päť páchateľov vo vyšetrovacej väzbe. V súvislosti s realizovanými prípadmi bolo vykonaných 12 domových prehliadok a 2 prehliadky nebytových priestorov, pri ktorých boli zaistené tri kusy strelných zbraní v nelegálnej držbe. Hodnota zadržanej drogy by pri pouličnom predaji predstavovala hodnotu viac ako 1 mil. Sk.
Taktiež bol zrealizovaný prípad organizovanej skupiny, kde bolo obvinených 9 osôb a dve z nich sú vo vyšetrovacej väzbe, ktorá zásobovala pervitínom, extázou a marihuanou Popradský a Kežmarský okres. Časť omamných látok bola dovážaná predovšetkým z Holandska.
5.	Záver
V zásade možno pri hodnotení roka 2004 z hľadiska drogovej kriminality konštatovať, že drogová kriminalita, aj keď bol zaznamenaný nepatrný štatistický pokles v zistených drogových trestných činoch oproti roku 2003, patrí medzi expanzívne sa „rozvíjajúce“ oblasti kriminality so všetkými negatívami, ktoré prináša. Pozitívne možno hodnotiť snahu policajných zložiek bojovať proti tomuto druhu trestnej činnosti za každých podmienok. Nie sú to však len policajné zložky. Vysoko možno hodnotiť úzku spoluprácu medzi políciou a colnou službou, ktoré vytvorili spoločné policajno-colné pracovisko, ktorého úlohou je prešetrovať a odhaľovať prípady porušenia zákona o prekurzoroch. Spojenie prostriedkov a síl na jedno miesto je potvrdením toho, že je možné vo vzájomnej spolupráci efektívne využívať prednosti oboch služieb. Colná služba je zodpovedná za kontrolu a preverovanie obchodnej činnosti firiem a spoločností, v ktorých sa legálne obchoduje s chemickým a rôznym iným tovarom, či v nich táto činnosť nezakrýva ilegálne pašovanie prekurzorov a polícia sa podieľa na činnosti pracoviska operatívnym rozpracovaním prípadov zameraných na výrobu syntetických drog. 
Významná v boji proti drogovej kriminalite je spolupráca národných inštitúcií s medzinárodnými organizáciami zainteresovanými v boji proti drogovej kriminalite ako aj s partnerskými zahraničnými službami. Je realizovaná cez priame kontakty pri realizovaní medzinárodných akcií a prostredníctvom styčných dôstojníkov, pričom ju možno hodnotiť ako veľmi dobrú. Okrem priamej operatívnej spolupráce boli využívané aj ostatné formy, ako školenia, konferencie, zapájanie sa do medzinárodných projektov a pod. Osvedčila sa najmä spolupráca s tými štátmi, ktoré predstavovali sféru operatívneho záujmu policajných zložiek, ako napr. Rakúsko, Nemecká spolková republika, Česká republika, Maďarsko, Poľsko, Veľká Británia, USA, Kanada, Švajčiarsko, krajiny Beneluxu a Škandinávie, Taliansko, Francúzsko, Slovinsko, Chorvátsko, Macedónsko, Turecko.
***
Problematike drog venujú členské štáty Európskej únie mimoriadnu pozornosť a boj proti nim patri medzi politické priority. Svedčí o tom aj spoločná deklarácia ministrov vnútra a spravodlivosti členských a vtedajších kandidátskych krajín z februára 2002, ktorí potvrdili svoj záväzok považovať Akčný plán Európskej únie pre drogy (2000-2004) za všeobecný rámec pre svoje aktivity. Ministri vyjadrili široký konsenzus, týkajúci sa potreby sústrediť úsilie na špecifické oblasti, medzi ktoré patria aj syntetické drogy (90 % výroby v Európe) a chemické látky.
Aj v tejto súvislosti bol uznesením vlády Slovenskej republiky č. 286/2004 schválený Národný program boja proti drogám na obdobie rokov 2004 až 2008, ktorého cieľom je vytvárať prostredie a podmienky pre účinné predchádzanie vzniku a šíreniu drogových závislostí, potláčanie výroby, tranzitu a obchodu s drogami a uplatňovať komplexný a koordinovaný prístup s dôrazom na spoločnú zodpovednosť celej spoločnosti za riešenie úloh spojených s bojom proti drogovému nebezpečenstvu. Uvedený programový dokument zdôrazňuje predovšetkým systémovú a koordinovanú spoluprácu príslušných inštitúcií, vrátane medzinárodnej spolupráce. Je rozpracovaný do akčných plánov na podmienky jednotlivých rezortov, pričom rezort ministerstva si stanovil na rok 2005 nasledovné priority:
-	posilniť vymožiteľnosť práva v oblasti legalizácie príjmov z trestnej činnosti a konfiškácii ziskov z drogovej trestnej činnosti s cieľom zníženia objemu finančných prostriedkov získaných z drogovej trestnej činnosti a obmedzenia ich ďalšieho použitia na financovanie terorizmu a iných nezákonných aktivít;
-	podieľať sa na aktivitách systému včasného varovania za účelom získavania informácii o nových syntetických drogách;
-	spolupracovať a plniť úlohy vyplývajúce z členstva v medzinárodných expertných skupinách zameraných na boj proti drogám s cieľom znižovania ponuky drog;
-	rozšíriť Dohodu o vzájomnej dobrovoľnej pomoci a spolupráci medzi Colným riaditeľstvom Slovenskej republiky, Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky – Prezídiom Policajného zboru, Zväzom chemického a farmaceutického priemyslu Slovenskej republiky a podnikmi chemického a farmaceutického priemyslu aj o podniky zaoberajúce sa výrobou špecializovaných zariadení zneužiteľných na výrobu drog s cieľom zabrániť diverzifikácii drogových prekurzorov a základných chemických látok a prípravkov.
-	zosúladiť indikátory hodnotenia v oblasti drog podľa požiadaviek inštitúcií Európskej únie s cieľom ujednotenia hodnotiacich činiteľov a zjednodušeniu porovnania situácie na drogovej scéne Slovenskej republiky s ostatnými členskými krajinami.
***
Dôsledky drogovej trestnej činnosti majú širšiu spoločenskú závažnosť, pretože nepredstavujú len trestné činy, v ktorých priamo figurujú drogy. Súčasne je zaznamenaných aj množstvo ďalších trestných činov, ku ktorých páchaniu vedie napríklad snaha zaobstarať si prostriedky na nákup drog alebo trestnú činnosť páchanú pod vplyvom omamných látok. Sú to negatívne dôsledky nielen z hľadiska celospoločenského, ale negatívne dôsledky najrozmanitejšieho charakteru sa prejavujú aj v osobnom živote postihnutých osôb a ich okolia.