Predkladacia správa

Predkladaná   Koncepcia integrovaného  vzdelávania rómskych detí a mládeže, vrátane rozvoja stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania  sa predkladá podľa uznesenia vlády SR č. 278 zo dňa 23.4.2003 bod C. 25. v súlade s Plánom hlavných úloh MŠ SR na rok 2004.
Návrh predkladanej koncepcie vychádza z ľudsko-právnych princípov zakotvených v Ústave SR a v medzinárodných dohovoroch o ľudských právach, ktoré Slovenská republika podpísala a ratifikovala. Tieto rómskej menšine zaručujú okrem iných, právo zúčastňovať sa na riešení vecí týkajúcich sa menšiny a právo slobodne rozhodnúť o svojej národnosti.   
Príslušníci rómskej menšiny sú v nerovnom postavení voči majorite najmä v oblasti vzdelávania, bývania, zamestnanosti a zdravotníctva, ako o tom hovoria aj hodnotiace správy medzinárodných medzivládnych i mimovládnych organizácií v oblasti ľudských práv, ako aj dôležité hodnotiace správy Európskej komisie.
Hľadanie modelu spolužitia časti rómskej menšiny s majoritou, ako aj voľba integračných postupov a krokov je neustálym predmetom pretrvávajúcich diskusií aj  v  iných európskych štátoch. Rómovia v zjednocujúcej sa Európe čelia podobným výzvam ako ostatné etnické skupiny. Sú však považovaní za celoeurópsky špecifickú neteritoriálnu menšinu. Jej špecifickosť je odrazom odlišnej histórie, vyhladzovacích praktík  2. svetovej vojny, asimilačných programov v období komunizmu ako aj prístupu v postkomunistickom období. Chudoba, závislosť na sociálnom systéme spolu s historickým dedičstvom z minulosti vyústili do  dnešnej sociálnej exklúzie s prvkami diskriminácie. Kým podstata  problematiky Rómov má spoločensko-ekonomický charakter a viaže sa na chudobu, prístup k možnostiam ich ľudského aj ekonomického rozvoja   predpokladá  plnú realizáciu  ľudských práv, čoho prioritou z dlhodobého hľadiska je vzdelávanie.
Kľúčovými komponentmi problémov, ktorým príslušníci rómskej menšiny čelia, sú zaužívané negatívne stereotypy, nedostatočná objektívna informovanosť o tejto národnostnej menšine, predsudky a z tohto vyplývajúca intolerancia časti majoritného obyvateľstva. Dlhodobým cieľom aktivít  koncepcie je  aj snaha zmeniť v rezorte školstva postoj majority voči rómskej menšine.
 Úspešná integrácia je reálna,  ak sa aj medzinárodné spoločenstvá podelia o zodpovednosť s národnými vládami, občianskou spoločnosťou i súkromným sektorom v hľadaní riešení pre tak ohrozenú skupinu akou sú Rómovia. 
Samotná integrácia je ale dvojprúdová cesta. Vyžaduje zmeny na oboch stranách, tak od majority ako aj od menšinovej skupiny. Základom spolupráce je pochopenie, že integrácia je záujmom oboch.
Slovenská republika nie je industriálnou krajinou a jej najväčším bohatstvom a potenciálom rozvoja sú najmä jej obyvatelia, ich vzdelanie. Základným východiskom  integrácie rómskej menšiny vo vzdelávaní  je zabezpečenie možnosti jej rozvoja.  Podmienkou vytvorenia priestoru pre integráciu  Rómov do spoločnosti významne podmieňuje zmena negatívnych postojov časti majoritného obyvateľstva, ktorú je možné dosiahnuť systematickou zmenou obsahu vzdelávania.
Koncepcia sa zameriava na  ľudský rozvoj s dôrazom  na marginalizovanú rómsku komunitu v troch základných rovinách v rezorte školstva: 
•	príprava učiteľa, asistenta učiteľa, vychovávateľa, atď.  ako jedného z rozhodujúcich činiteľov realizácie koncepcie,
•	tvorby učebníc, metodických príručiek pre učiteľov, poskytnutia učebných pomôcok a ďalších materiálov potrebných na výchovno-vzdelávací proces a oboznámenie rodičov,
•	kurikulárna transformácia zabezpečujúca zmenu jednostrannej orientácie  na materiálne vzdelanie, s cieľom transmisie čo najväčšie množstvo učebnej látky, smerom k vzdelaniu formálnemu, ktorého cieľom je celostný rozvoj osobnosti žiaka, pri akceptácii jeho individuálnych osobitostí a potrieb, s orientáciou na rozvíjanie základných kompetencií.

Do koncepcie bola zapracovaná skutočnosť, že SR sa v období rokov 2005 – 2015 zapojí do regionálnej iniciatívy Dekády inklúzie Rómov zastrešovanej Svetovou bankou, Inštitútom otvorenej spoločnosti a ďalšími medzinárodnými a mimovládnymi inštitúciami. 

Materiál v navrhovanej podobe nemá zvýšený dopad na štátny rozpočet v roku 2004. Dopad na štátny rozpočet a zamestnanosť v roku 2005 a ďalších rokoch bude mať v zmysle zákona  NR SR č. 597/2003 Z.z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení, nariadenia vlády SR č. 2/2004 Z.z., ktorým, sa ustanovujú podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre základné školy, stredné školy, strediská praktického vyučovania, základné umelecké školy a školské zariadenia. Týka sa to hlavne: 
•	zamestnania pedagogických zamestnancov  asistentov učiteľa a učiteľov nultých ročníkov základných škôl,
•	akceptácie školskej úspešnosti rómskych žiakov pri nižšej naplnenosti tried v školách a školských zariadeniach. 

Ďalší dopad na štátny rozpočet v nasledujúcich rokoch podľa uznesenia vlády SR  č. 821/1999 bodu  B.4., bude mať návrh do štátneho rozpočtu na rok 2005  v súčasnosti spracovávaný podľa finančnej kvantifikácie požiadaviek na konkrétne aktivity všetkých zainteresovaných subjektov vrátane plnenia  úloh  priamoriadených organizácií MŠ SR a vysokých škôl. 

 Úspešnosť realizácie koncepcie   v praxi a jej nosných častí  je závislá od zabezpečenia  finančných prostriedkov v nasledujúcich rokoch v kapitole MŠ SR.  V kapitole MŠ SR sú zahrnuté aj priamoriadené organizácie MŠ SR  a vysoké školy, ktoré sú hlavnými  a rozhodujúcimi nositeľmi  realizácie koncepcie.
Predkladaný materiál bol daný na medzirezortné pripomienkové konanie a po úprave materiálu na  pripomienkové konanie ďalším zainteresovaným subjektom. Pripomienky sú zapracované a vyhodnotené v časti Vyhodnotenie pripomienkového konania.