Príloha č. 3

SPRÁVA
z prieskumnej misie na Slovensko

Nezávislý parlamentný prieskum tvrdení o vynútených a násilných sterilizáciách rómskych žien na východnom Slovensku
5.–10. mája 2003

IEPFPD
Európske parlamentné fórum
pre populáciu a rozvoj

23. mája 2003

	

Správa IEPFPD o prieskumnej misii na Slovensko
máj 2003

Názory obsiahnuté v tejto správe sa nemusia zhodovať s názormi IEPFPD, Centra pre reprodukčné práva alebo Poradne pre občianske a ľudské práva.

V spolupráci s:

Obsah

Úvod………………………………………………………………………………………4
Cieľ misie.............................……………………………………………………4
Prieskum ……………………………..............…………………………………………6
Návštevy rómskych osád…………….........................……………………….6
Návštevy nemocníc…………………………………….....…………………….8
Poskytovanie informácií pacientom
Sterilizácia
Prenatálna starostlivosť
Štatistiky o Rómoch
Prístup k zdravotným záznamom
Segregácia
Prístup lekárov
Stretnutie s rómskymi organizáciami…....................……………….………14
Stretnutie s predstaviteľmi vlády .......……………………………………….14
Ministerstvo zdravotníctva
Opatrenia prijaté na zlepšenie situácie v oblasti reprodukčných práv
Výbor NR SR pre ľudské práva ………….………..................................…17
Splnomocnenkyňa vlády pre rómsku komunitu ......…………………….…18
Podpredseda vlády pre ľudské práva, menšiny a európsku integráciu ....18
Prokuratúra .................………………………………………………………..19
Závery …...……………………………………………………………………………..20
Odporúčania…………………...………………………….……………………………22
Prílohy .…………………………………………………………………………………26
Príloha 3a: Program prieskumu
Príloha 3b: Účastníci prieskumu

Úvod

Túto misiu zorganizovali Európske parlamentné fórum pre populáciu a rozvoj, Poradňa pre občianske a ľudské práva (Poradňa) a Centrum pre reprodukčné práva.

Cieľ misie

Úlohou poslancov (účastníkov prieskumu) bolo priamo na mieste preskúmať porušovanie reprodukčných práv popísané v správe Telo i duša: Násilné sterilizácie a ďalšie útoky na reprodukčnú slobodu Rómov na Slovensku, ktorú vydali Centrum pre reprodukčné práva a Poradňa v januári 2003. Správa Telo i duša sa zaoberá porušovaním ľudských práv rómskych žien, presnejšie porušovaním reprodukčných práv rómskych žien na východnom Slovensku vrátane prípadov vynútenej a násilnej sterilizácie, nesprávnym či nedostatočným informovaním rómskych žien o otázkach reprodukčného zdravia zo strany poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, rasovou segregácia v pôrodniciach, fyzickými a verbálnymi útokmi poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a odopieraním prístupu k zdravotnej dokumentácii. Po vydaní správy Telo i duša slovenské štátne orgány zahájili vyšetrovanie v trestnej veci vynútených a násilných sterilizácií a Ministerstvo zdravotníctva SR súčasne iniciovalo vlastné šetrenie zamerané na medicínske aspekty sterilizácie a na ďalšie zistenia uvedené v správe vrátane rasovej segregácie na gynekologicko-pôrodníckych oddeleniach. Slovenská vláda tiež podala trestné oznámenie proti autorom správy Telo i duša s odôvodnením,  že ak sa preukáže pravdivosť informácií uvedených v správe, autori by mali byť súdne stíhaní za to, že orgány činné v trestom konaní neinformovali o spáchaných zločinoch. V prípade, že sa preukáže, že informácie v správe sú nepravdivé, podnet podaný vládou požadoval trestné stíhanie autorov správy za šírenie nepravdivých klebiet a poplašnej správy.

Úlohou poslaneckého prieskumu bolo posúdiť porušenia reprodukčných práv uvedené v správe Telo i duša a  predložiť odporúčania založené na tomto hodnotení.  Účastníci prieskumu navštívili v priebehu dvoch dní štyri osady, t.j. segregované komunity, v ktorých žijú Rómovia, na východnom Slovensku, ktoré patria medzi 40 osád uvedených v správe Telo i duša. S rómskymi ženami sme hovorili v asi dvadsiatich osobných rozhovoroch a v niekoľkých diskusiách v skupinách žien. Diskusie a rozhovory sa sústreďovali na stav reprodukčného zdravia rómskych žien vrátane otázok sterilizácie a na to, ako s nimi zaobchádza personál gynekologicko-pôrodníckych oddelení. Účastníci prieskumu navštívili i štyri nemocnice, ktoré poskytujú zdravotnú starostlivosť obyvateľom týchto osád a hovorili s  riaditeľmi a primármi gynekologicko-pôrodníckych oddelení týchto nemocníc o službách poskytovaných v rámci starostlivosti o reprodukčné zdravie žien, predovšetkým o plánovanom rodičovstve, o postupe pri sterilizácii a ich skúsenostiach s rómskymi pacientkami. Hovorili sme i o práve pacienta na prístup k zdravotným záznamom. Účastníci poslaneckého prieskumu sa ďalej stretli s predstaviteľmi rómskych mimovládnych organizácií, ktoré pracujú na východnom Slovensku a strávili jeden deň v hlavnom meste Slovenska, v Bratislave, kde sa stretli s predstaviteľmi vlády a poslancami Národnej rady Slovenskej republiky. Harmonogram stretnutí je uvedený v prílohe. 

Účastníci sa nestretli s nerómskymi ženami, čo sa odrazilo i na záveroch uvedených v tejto správe.  
- IEPFPD Report on Study Mission to Slovakia – May 2003 –

Prieskum

Návštevy rómskych osád

V rámci prieskumu sme hovorili so ženami, ktoré boli sterilizované i so ženami, ktoré sterilizované neboli. V dvoch zo štyroch osád sa účastníci prieskumu stretli s mylným presvedčením žien o nebezpečenstve, ktoré hrozí pri treťom pôrode cisárskym rezom. Ženy verili, že v prípade tretieho pôrodu cisárskym rezom zomrú alebo že zomrú ich deti. Keď sme sa pýtali, prečo tomu veria, uviedli, že to vedia už od detstva a povedali im to iné ženy. Niektoré ženy uviedli, že to, že tretí pôrod cisárskym rezom je nebezpečný pre ne alebo pre ich deti, im povedali i lekári. Zdá sa, že lekári ženy neinformovali dostatočne na to, aby odhalili toto presvedčenie ako mylné, alebo že im neposkytli presné informácie. Ženy, keď sme sa ich na to spýtali, uviedli, že im lekári a sestričky dostatočne nevysvetlili, prečo rodili cisárskym rezom a keď sa na to slušne spýtali, zdravotnícky pracovníci im neodpovedali. Jedna zo žien uviedla, že mnohé Rómky radšej idú do nemocnice až tesne pred pôrodom, aby sa vyhli cisárskemu rezu. Keď do pôrodnice príde biela žena, ktorá má už dlhšie pôrodné bolesti, lekári jej neurobia cisársky rez, avšak Rómku, ktorá má pôrodné bolesti, okamžite berú na cisársky rez.  Žena tiež povedala, že keď do nemocnice príde Rómka, zdravotnícky personál ani nie je ochotný s ňou hovoriť.

V jednom prípade rómska žena uviedla, že hneď, ako prišla do nemocnice, požiadala o cisársky rez a lekár jej odpovedal, že on – nie ona – rozhodne na základe zdravotných indikácií. Nakoniec jej cisársky rez urobili.

Sterilizácie. Dve zo žien, s ktorými sme hovorili, dali súhlas k sterilizácii v pôrodných bolestiach a v ťažkej situácii. Jedna z nich uviedla, že už mala pôrodné bolesti, keď jej lekár povedal, aby podpísala nejaký papier. Podpísala ho v presvedčení, že dáva súhlas k cisárskemu rezu. Iba neskôr zistila, že svojím podpisom súhlasila so sterilizáciou.    

V inej osade sa účastníci prieskumu stretli s piatimi ženami, ktoré boli navzájom spríbuznené prostredníctvom sobáša, alebo boli pokrvné príbuzné.  Štyri z týchto piatich žien uviedli, že ich po druhom cisárskom reze sterilizovali. So sterilizáciou súhlasili, pretože na základe rozprávania iných žien s podobnou skúsenosťou a na základe mylného presvedčenia existujúceho v danej komunite – v niektorých prípadoch i na základe vyjadrení lekára -  verili, že ďalšie tehotenstvo by znamenalo ich smrť alebo smrť dieťaťa.  Piata žena mala druhý pôrod cisárskym rezom, ale nebola sterilizovaná.

Skúsenosti účastníkov prieskumu v oblasti úrovne vedomostí rómskych žien o plánovanom rodičovstve a ich skúseností so zdravotníckymi pracovníkmi sú rôzne. Jedna žena uviedla, že mala štrnásť detí a lekár jej povedal, že neexistuje spôsob, ako si rodičovstvo plánovať tak, aby nemala viac detí. Ďalšia žena z tej istej osady sa v rámci plánovania rodičovstva nechala po piatom dieťati dobrovoľne sterilizovať, iná brala hormonálnu antikoncepciu. Ďalšia žena bola negramotná a uviedla, že súhlasila so sterilizáciou bez toho, aby vedela že ide o nezvrátiteľný  zákrok. Všetky tieto ženy žili v jednej osade a boli priateľkami, ale zdalo sa, že sa o svoje  skúsenosti navzájom nepodelili.

Ženy v dvoch osadách uviedli, že väčšina rómskych žien nenavštevuje prehliadky v rámci prenatálnej starostlivosti. Lekári tiež potvrdili, že máloktorá rómska žena chodí na prehliadky v rámci prenatálnej starostlivosti. Rómky tiež uviedli, že lekára nenavštevujú ani v rámci popôrodnej starostlivosti.

Skúsenosti žien s tým, ako s nimi zaobchádzajú v zdravotníckych zariadeniach, boli rôzne. Niektoré ženy uviedli, že nemali žiadne problémy so správaním sa zdravotníckeho personálu, iné uviedli, že s nimi zaobchádzali zle. Jedna žena uviedla, že v niektorých prípadoch lekári ani nepomáhajú ženám pri pôrode, pretože pijú kávu a ženy porodia samé. 

Žena tiež uviedla, že zdravotnícky pracovníci zaobchádzajú lepšie s Rómkami, ktoré sú čisté, než s týmu, ktoré sú špinavé. Jedna žena hovorila o dispečeroch dopravnej zdravotnej služby, ktorí nechcú posielať sanitky do osád a uviedla, že nedávno volali sanitku a dispečer im povedal, že tam sanitka nepríde. S vyslaním sanitky súhlasil až po určitom naliehaní. 

Návštevy nemocníc

Poskytovanie informácií pacientom

Všetky nemocnice uviedli, že lekár v nemocnici nie je povinný informovať ženy o možnostiach antikoncepcie a že je to v súlade s postupmi v zdravotnej starostlivosti úlohou miestnych gynekológov. Niektorí lekári uviedli, že ženám vždy povedia, aby po pôrode navštevovali prehliadky v rámci postnatálnej starostlivosti, ale rómske ženy často odídu z nemocnice skôr, ako ich prepustia, takže je ťažké informovať pacientky o následnej starostlivosti. Lekári tiež povedali, že niektoré rómske ženy porodia dieťa v nemocnici a nechajú ho tam dva alebo tri týždne a potom si ich prídu vziať alebo pre ne niekoho pošlú. Jedna Rómka v nemocnici uviedla, že odišla z pôrodnice ešte pred prepustením, pretože sa musela starať a svoje ďalšie deti.

Lekári v nemocniciach sú tiež presvedčení, že nie sú povinní informovať pacientky o dôvodoch, pre ktoré ich podrobujú sterilizácii. Povedali, že túto informáciu majú ženám poskytnúť miestni gynekológovia v rámci prenatálnej starostlivosti. Jeden z lekárov uviedol, že pôrody cisárskym rezom, ktoré nie sú vykonávané v dôsledku akútneho stavu, sú plánované a preto je povinnosťou miestneho gynekológa informovať pacientku o sterilizácii a všetkých komplikáciách, ktoré môže takýto zákrok spôsobiť.

Sterilizácia

Lekári v nemocniciach uviedli, že všetky sterilizácie sú vykonávané v súlade so zákonom a že pacientky vždy podpisujú súhlas so sterilizáciou. 

Jeden z lekárov uviedol, že v jeho nemocnici sa vykonali zvrátiteľné i nezvrátiteľné sterilizačné zákroky. Sterilizácie vykonané zo zdravotných dôvodov sú vo všeobecnosti nezvrátiteľné.

Jeden z lekárov je presvedčený, že Rómovia sú na nízkej kultúrnej a intelektuálnej úrovni. Na otázku jedného z účastníkov prieskumu, či v prípade tak nízkej intelektuálnej úrovne rómske ženy rozumejú tomu, že sterilizácia je nezvrátiteľný zákrok, lekár odpovedal, že s rómskymi pacientkami nehovorí po latinsky.

Prenatálna starostlivosť

Lekári uviedli, že rómske ženy väčšinou nechodia na prehliadky v rámci prenatálnej starostlivosti. V jednej z nemocníc lekár povedal, že za komunizmu to bolo lepšie, pretože vtedy boli ženy nútené chodiť na prehliadky v rámci prenatálnej starostlivosti. Dodal, že pred obdobím prechodu z plánovanej na trhovú ekonomiku mali rómske ženy menej detí, pretože pracovali. V súčasnosti si na živobytie zarábajú rodením detí, pretože čím viac detí majú, tým viac peňažných dávok dostanú od štátu. Jeden z lekárov navrhoval krátenie dávok ženám, ktoré nevyužívajú prenatálnu starostlivosť.

V jednej z nemocníc účastníci prieskumu na svoje otázky odpoveď nedostali. Lekár uviedol, že na tieto otázky nechce odpovedať, pretože účastníci prieskumu nie sú lekármi. Medzi nezodpovedané otázky patrili: či lekár považuje za prijateľné sterilizovať ženu počas pôrodu, či lekár verí, že akonáhle pacientka raz rodila cisárskym rezom, musí byť každý jej ďalší pôrod cisárskym rezom a či lekári po druhom cisárskom reze automaticky odporúčajú sterilizáciu. Na tieto otázky dostali účastníci prieskumu uspokojivú odpoveď v inej nemocnici.

Štatistiky o Rómoch

Účastníci prieskumu zistili, že nemocnice majú vypracované štatistiky o počte sterilizácií a pôrodov. Nemocnice ich bez problémov poskytli účastníkom prieskumu.  Štatistické záznamy o sterilizáciách im však veľmi nepomohli, pretože nie vždy boli rozčlenené podľa rasy a ani jedna štatistika nebola členená podľa veku a príčiny sterilizácie.

Lekári uviedli, že oficiálnu štatistiku o rómskych pacientkách nemajú, pretože nemocnica má zo zákona zakázané zhromažďovať takéto informácie. Po uverejnení správy Telo i duša ich však požiadali, aby štatistiky predložili. Jedna zo štatistík ukázala, že v predchádzajúcom roku bolo z 50 žien, ktoré boli sterilizované, 15 Rómiek. Ten istý lekár, ktorí účastníkom prieskumu ukázal štatistiku, uviedol, že mal pacientku, ktorá rodila cisárskym rezom päťkrát a že to nie je pravda, že po druhom cisárskom reze sa cisársky rez robí automaticky.  V ďalšej nemocnici poskytli účastníkom prieskumu nasledujúce štatistické informácie: zo 150 pôrodov bolo 18 pôrodov cisárskym rezom a 49 ženám odporúčali sterilizáciu zo zdravotných dôvodov.  29 z nich nebolo sterilizovaných a 20 žien so sterilizáciou súhlasilo.

Ďalší lekár uviedol, že 45% žien, ktoré v nemocnici rodili, boli Rómky. Jedna zo štatistík uvádzala, že v priebehu predchádzajúcich dvoch rokov rodilo v nemocnici 801 rómskych žien, z ktorých 75 rodilo cisárskym rezom a 28 bolo sterilizovaných. V tom istom období rodilo 768 bielych žien, z toho 138 cisárskym rezom a 65 z nich bolo sterilizovaných.

Prístup k zdravotným záznamom

Účastníci prieskumu zistili, že prístup pacientiek k ich zdravotným záznamom je problematický.  Ukázalo sa, že postup nemocníc nie je jednotný. I keď všetci gynekológovia zhodne uviedli, že pacientky majú prístup k svojim zdravotným záznamom, niektorí z nich tvrdili, že pacientky si nemôžu svoje záznamy prezerať v prítomnosti inej osoby, ani v prítomnosti ich právnika, pričom je to - ako uviedli - nariadenie ministerstva zdravotníctva. V ďalšej nemocnici účastníkom prieskumu povedali, že pacienti majú kedykoľvek voľný prístup k svojim zdravotným záznamom a toto právo sa vzťahuje i na ich právnych zástupcov. V jednej z nemocníc lekár uviedol, že pacienti si môžu urobiť fotokópiu svojich zdravotných záznamov. 

V inej nemocnici účastníkom prieskumu povedali, že zdravotné záznamy môžu vidieť iba v prítomnosti pacientiek. Účastníci misie následne odišli do blízkej osady, v ktorej dve ženy, ktoré si neboli isté, či boli sterilizované alebo nie, súhlasili, že s nimi pôjdu do nemocnice a nahliadnu do svojich záznamov. Lekár predložil knihu pôrodov (dovtedy nebol čas požiadať o zdravotné záznamy), ktorá ukázala, že pacientky neboli sterilizované. Lekár uviedol,  že dôvodom, prečo tieto dve ženy nemohli otehotnieť, môže byť zápal vajíčkovodov. Ani jedna z tých dvoch žien nechodila na prehliadky v rámci popôrodnej starostlivosti. Lekár im odporučil návštevu u miestneho gynekológa.

V ďalšej nemocnici účastníci prieskumu rovnako požiadali o nahliadnutie do zdravotných záznamov, bolo im však povedané, že v súlade s nariadením ministerstva to nie je možné. Účastníci prieskumu oznámili správe nemocnice, že v iných nemocniciach im prístup k záznamom pacientiek umožnili a požiadali gynekológa, aby zatelefonoval na ministerstvo a vyžiadal si povolenie. Lekár tak urobil.  Ministerstvo dalo súhlas a účastníci privolali rómsku ženy, ktorá čakala pred nemocnicou. 

Lekár následne Rómke a účastníkom prieskumu ukázal zdravotné záznamy, v ktorých nebolo uvedené, že by žena bola sterilizovaná. V záznamoch sa uvádzalo, že žena mala dva cisárske rezy z dôvodu úzkej panvy a že hneď po pôrode odišla z nemocnice. Lekár jej odporučil, aby išla na vyšetrenie, ktoré by stanovilo príčinu neplodnosti a uviedol, že toto vyšetrenie je bezplatné.

Segregácia

Účastníkov prieskumu vzali na návštevu do pôrodníckych oddelení dvoch nemocníc. Účastníci prieskumu nenašli v rámci týchto návštev na pôrodníckych oddeleniach žiadne segregované izby a videli rómske ženy umiestnené na jednej izbe s nerómskymi ženami. V jednej z nemocníc videl jeden z účastníkov misie rómsku ženu voľne sa pohybovať po nemocnici. Zdravotná sestra v jednej z nemocníc uviedla, že rómsku ženu dajú zvlášť do inej izby vtedy, keď príde špinavá a má vši, inak sú ženy spolu. Zdravotná sestra tiež uviedla, že každú ženu po cisárskom reze dávajú na izbu, kde je sama. V ďalšej nemocnici uviedli, že rómske ženy niekedy dávajú spolu, pretože chcú byť spolu a požiadajú, aby ich dali na izbu s inými rómskymi ženami. Iný lekár uviedol, že Rómky, ktoré žijú integrované do väčšinovej populácie žiadajú o umiestnenie na izby s bielymi ženami. V jednej z nemocníc uviedli, že biele ženy niekedy nechcú byť na izbe s Rómkami a ich želanie je tiež potrebné rešpektovať.

V jednej z nemocníc uviedli, že si pacienti môžu zaplatiť za umiestnenie do menších a komfortnejšie vybavených izieb, pričom takúto izbu môže dostať každý, kto si za to zaplatí, bez ohľadu na to, či ide o Rómku alebo nie. V jednej z nemocníc, kde sa v prítomnosti účastníkov prieskumu lekár spýtal jednej z pacientiek, ako s ňou zaobchádzajú, žena najprv uviedla, že lekári na nich kričia, ale keď sa jej lekár slušne spýtal, či na ňu niekto kričal, alebo ju bil, odpovedala, že s ňou zaobchádzajú dobre.

Prístup lekárov

Prístup lekárov k Rómom sa líši, niektorí z nich sa o svojich rómskych pacientkách vyjadrovali a pristupovali k nim s úctou a rešpektom, iní sa o Rómoch vyjadrovali hanlivo (pozri tiež predchádzajúce kapitoly). Jeden z lekárov uviedol, že to nie iba problém Rómov, ale problém chudoby – Rómovia integrovaní do väčšinovej populácie nepredstavujú žiadny problém. Iný lekár v inej nemocnici uviedol, že to nie je iba otázka chudoby, ale i problém etnický.

Na otázku prečo rómske ženy utekajú z nemocnice jeden z lekárov odpovedal, že to rozhodne nie je vinou lekárov.  Účastníkom prieskumu povedal, aby sa spýtali rómskych matiek, prečo sa nestarajú o svoje deti, prečo ich nechávajú chodiť hladné, prečo nie sú integrované do väčšinovej populácie a prečo im spoločnosť musí stále pomáhať. V jednej z nemocníc účastníkov prieskumu informovali, že zamestnanci nemocnice v súčasnosti navštevujú školenia zamerané na jednanie s pacientmi s úctou a rešpektom.

Jeden z lekárov uviedol, že v dôsledku správy Telo i duša mu prišli viaceré kontroly, ale ani jedna nepotvrdila závery uvedené v správe. Povedal, že jediným vysvetlením, prečo Rómky uviedli veci citované v správe je to, že za svoje výroky mohli získať peniaze.

Stretnutie s rómskymi organizáciami

Účastníci prieskumu sa stretli s niekoľkými rómskymi organizáciami na východnom Slovensku. Rómske organizácie oboznámili účastníkov prieskumu so svojou prácou v rómskych komunitách a s problémami, s ktorými sa pri svojej práci stretávajú. Práca rómskych organizácií zahŕňa zvýšenie kvality vzdelávania rómskej populácie, zvýšenie účasti Rómov na politickom živote krajiny, riešenie porušení ľudských práv Rómov, zlepšenie zdravotného stavu Rómov a realizácia kultúrnych programov zameraných na prevenciu kriminality problémovej rómskej mládeže. Všetky organizácie sa zhodli na tom, že majú vážne problémy s nedostatkom finančných zdrojov od súkromných darcov, od vlády i od Európskej únie.

Stretnutie s predstaviteľmi vlády

Ministerstvo zdravotníctva

Účastníkov prieskumu informovali, že minister zdravotníctva zahájil nezávisle na prebiehajúcom vyšetrovaní v trestnej veci údajných vynútených a násilných sterilizácií vlastné šetrenie týchto tvrdení. Šetrenie ministerstva zdravotníctva prebiehalo na 13 gynekologicko-pôrodníckych oddeleniach a preverovalo postupy pri sterilizácii za posledných desať rokov. 

Ministerstvo zdravotníctva uviedlo, že v súlade so zákonom sa vykonávajú dva druhy sterilizácií - sterilizácia na požiadanie pacienta a sterilizácia zo zdravotných dôvodov. V oboch prípadoch musí žiadosť schváliť sterilizačná komisia, sterilizácie sa nevykonávajú automaticky. Pacientku informujú, že po druhom pôrode cisárskym rezom má právo, ale nie je to jej povinnosť, byť sterilizovaná.

Ministerstvo uviedlo, že na Slovensku je výkon sterilizácie regulovaný veľkým počtom obmedzení, ktorých je viac ako vo väčšine iných krajín. 

Hlavný odborník ministerstva zdravotníctva pre gynekológiu a pôrodníctvo tiež uviedol, že sterilizácia po druhom cisárskom reze je i v záujme žien, pretože maternica sa poškodzuje a vzniká pravdepodobnosť ruptúry maternice. Povedal, že je povinnosťou lekára ženám vysvetliť, že po druhom cisárskom reze majú „právo“ dať sa sterilizovať. Lekár vysvetlil, že tieto sterilizácie prebiehajú počas pôrodov cisárskym rezom, pretože tento spôsob je pre zdravotnícky systém úspornejší a pre pacientku bezpečnejší. Ak by pacientka mala podstúpiť sterilizáciu laparoskopiou až po pôrode, podstupovala by väčšie riziko, pretože by znovu musela byť uvedená do narkózy a musela by za operáciu platiť.

Ministerstvo zdravotníctva pripustilo, že v niektorých individuálnych prípadoch mohlo dôjsť k porušeniu tohto postupu, odmietlo však, že by nelegálne sterilizácie predstavovali politiku vedenú štátom. 

Hlavný odborník ministerstva zdravotníctva ďalej uviedol, že rasovo diferencované štatistiky neexistujú, iba zdravotné záznamy žien, ktorých tehotenstvo sa považuje za rizikové, sa označujú písmenom R, čo znamená „rizikové“. Uviedol tiež, že i  pacientky, ktoré nechodia na prehliadky v rámci popôrodnej a novorodeneckej starostlivosti, ako je to v prípade rómskych žien, sú označené písmenom „R“. Tvrdil, že ku všetkým pacientkám sa pristupuje rovnako a že v skupine žien, ktorých záznamy sú označené písmenom „R“, sa robí menej cisárskych rezov.

Opatrenia zamerané na zlepšenie situácie v oblasti reprodukčných práv

Okrem vyššie uvedených výsledkov šetrenia informovalo ministerstvo zdravotníctva účastníkov prieskumu o významom seminári gynekológov a pôrodníkov zameranom na výmenu názorov o otázkach práv pacientov a reprodukčného zdravia, ktorý sa mal konať 15 mája 2003. Cieľom seminára bolo zlepšenie komunikácie medzi lekármi a pacientmi a sprísnenie postupu pri  získavaní informovaného súhlasu. 

Účastníci prieskumu boli tiež informovaní, že ministerstvo zdravotníctva v súčasnosti pripravuje revíziu smernice upravujúcej výkon sterilizácií tak, aby sa obmedzila možnosť vykonávania sterilizácie bez informovaného súhlasu pacientky.

Predstavitelia ministerstva uviedli, že zvažujú bezplatné poskytovanie antikoncepčných prostriedkov mladistvým a pripravujú pravidlá pre riešenie zložitého problému rómskych matiek, ktoré odchádzajú z nemocnice skôr, ako ich prepustia a nevyužívajú prenatálnu a popôrodnú a novorodeneckú starostlivosť. Súčasne pripravujú smernice upravujúce získanie informovaného súhlasu pacienta. 

V prípade prístupu k lekárskym záznamom pracovníci ministerstva uviedli, že pripravujú  revíziu príslušného nariadenia, ktorá pacientom uľahčí prístup k ich zdravotným záznamom.

Pracovníci ministerstva ďalej uviedli, že správa Telo i duša poukázala na mnohé nedostatky, ktoré sa ministerstvo snažilo riešiť už v priebehu predchádzajúcich rokov, ale zatiaľ sa mu to nepodarilo. Súčasne poznamenali, že správa poškodila povesť lekárov na Slovensku a neposkytla presnú medicínsku analýzu problému.

Výbor NR SR pre ľudské práva

Predstavitelia výboru NR SR pre ľudské práva vo všeobecnosti uviedli, že neboli zistené žiadne skutočnosti, ktoré by dokazovali závery správy Telo i duša. Niektorí členovia výboru uznali niektoré zistenia uvedené v správe, ale väčšinu obvinení označili za nepravdivé.

Členovia výboru ďalej uviedli, že sú potešení krokmi, ktoré podniká ministerstvo zdravotníctva v reakcii na otázky nastolené správou Telo i duša. Minister vnútra ich súčasne informoval o prebiehajúcom vyšetrovaní a členovia výboru vyslovili presvedčenie, že vo všetkých prípadoch, v ktorých bola sterilizácia mladistvých dievčat vykonaná bez súhlasu ich rodičov, bude zahájené trestné stíhanie.

Niektorí členovia výboru poznamenali, že rómske ženy nechodia na prehliadky v rámci prenatálnej starostlivosti i napriek tomu, že Slovensko má jeden z najlepších systémov prenatálnej starostlivosti v Európe.

Jeden z poslancov NR SR povedal, že autorky správy Telo i duša musia oznámiť vyšetrovateľom mená obetí a že všetky sterilizácie prebehli v súlade so zákonom.  Uviedol tiež, že minister vnútra vyhlásil, že v prípade sterilizácií neboli zistené žiadny prípady nesprávneho postupu alebo trestného činu. 

Predseda výboru pre ľudské práva uviedol, že otázky prístupu pacientov k zdravotným záznamom je potrebné si ujasniť.

Splnomocnenkyňa vlády pre rómsku komunitu

Splnomocnenkyňa vlády pre rómsku komunitu, Klára Orgovánová, informovala účastníkov prieskumu o úlohe úradu splnomocnenca vlády a uviedla, že je potrebné zlepšiť koordináciu medzi úradom splnomocnenca vlády a príslušnými ministerstvami, ktoré sa zaoberajú problematikou rómskej komunity. 

Splnomocnenkyňa vlády  hovorila o naliehavej potrebe zlepšiť vzťahy medzi rómskou menšinou a majoritnou populáciou a o aktivitách úradu na miestnej úrovni zameraných na zlepšenie vzťahov medzi starostami obcí a rómskymi komunitami. Uviedla, že starostovia niektorých obcí odmietli prostriedky poskytované z programu PHARE na zlepšenie bývania Rómov. 

Splnomocnenkyňa vlády sa venuje i zvyšovania úrovne vzdelávania rómskej populácie a otázkam reprodukčných práv.  Uviedla, že sa dokončuje príprava stratégie vlády zameranej na riešenie problémov rómskej národnostnej menšiny, ktorá zahŕňa programy zamerané na zvýšenia informovanosti v oblasti reprodukčného zdravia a reprodukčných práv.  Na otázku, či sa do prípravy podobných programov zapájajú i rómske organizácie odpovedala záporne, pričom uviedla, že rómske organizácie budú zapojené do ich realizácie.

Jeden z najvážnejších problémov úradu splnomocnenkyne vlády je nedostatok finančných prostriedkov poskytovaných zo strany štátu, ktoré sú potrebné na realizáciu mnohých programov navrhovaných jej úradom.

Podpredseda vlády pre ľudské práva, menšiny a európsku integráciu

Pál Csaky, podpredseda vlády, uviedol, že jeho úrad podnikol v reakcii na správu Telo i duša viacero krokov.

Spolupracovali pri koordinácii oficiálnej návštevy Christine McCafferty, poslankyne (Veľká Británia) a členky Parlamentného zhromaždenia Rady Európy, ktorá skúmala porušenia práv rómskych žien uvedených v správe. Kancelária podpredsedu vlády ďalej vytvorila nezávislú skupinu odborníkov a vyzvala mimovládne organizácie aby monitorovali proces vyšetrovania vedený orgánmi činnými v trestnom konaní. Podpredseda vlády súčasne uviedol, že požiada i Radu Európy, aby tento proces monitorovala.

Pál Csáky povedal, že ochrane práv menšín venuje prvoradú pozornosť, a súčasne poznamenal, že správa Telo i duša nie je korektná, nakoľko vyslovuje všeobecné obvinenia  zo spáchania širokej škály trestných činov, ktoré nie sú ničím podložené. Uviedol, že pokiaľ by bol v správe ucedený jasný prípad protiprávnej sterilizácie, lekár, ktorý by ju vykonal by ďalej nemohol vykonávať lekársku prax. Naliehal na účastníkov prieskumu, aby odhalili totožnosť obetí a uviedol, že autorky správy Telo i duša musia uviesť mená rómskych žien, s ktorými hovorili pri príprave správy.

Pál Csáky súčasne hovoril o problémoch s rozpočtom, predovšetkým o tom, že v programe PHARE nie je dosť prostriedkov na riešenie otázok národnostných menšín a o tom, že štátne orgány v súčasnosti pripravujú antidiskriminačný zákon, ktorý reaguje na problematiku menšín i na iné otázky, akou je napríklad problém domáceho násilia.

Prokuratúra

Prokurátor, ktorý viedol odbor poverený vyšetrovaním vynútených a násilných sterilizácií uviedol, že dovtedy vypočuli 26 rómskych žien, medzi ktorými odhalili tri prípady mladistvých dievčat, ktoré boli sterilizované bez súhlasu ich rodičov. Účastníci prieskumu sa nespýtali a ani prokurátor sám ich neinformoval o obsahu  ostatných výpovedí. Prokurátor uviedol, že uvedených 26 výpovedí poskytuje dostatok podkladov na pokračovanie trestného stíhania, ale doposiaľ mu tím vyšetrovateľov nepodal podrobnejšie informácie. Prokurátor naviac uviedol, že požiadal Pála Csákyho, aby stiahol žalobu proti autorkám správy Telo i duša.

Závery

Účastníci prieskumu prišli na základe vyššie uvedených stretnutí k nasledujúcim záverom: 

1.	účastníci prieskumu súhlasia s autorkami správy Telo i duša, že neexistujú dôkazy o páchaní trestného činu genocídy;

2.	účastníci prieskumu sa súčasne zhodli na tom, že neexistuje štátom vedená politika, ktorá by lekárov podnecovala k násilným a vynúteným sterilizáciám;

3.	účastníci prieskumu s potešením privítali Rozhodnutie vlády Slovenskej republiky č. 278 zamerané na problematiku Rómov a vypracovanie základných téz stratégie vlády Slovenskej republiky v oblasti integrácie Rómov;

4.	zvlášť sme uvítali, že minister obrany, minister spravodlivosti, minister vnútra, minister práce, sociálnych vecí a rodiny a minister zdravotníctva dostali za úlohu do júla 2003 vypracovať a v rámci rozpočtu na rok 2004 finančne zabezpečiť plán systematického vzdelávania vybraných profesií zameraného na prevenciu všetkých foriem diskriminácie, rasizmu, xenofóbie a antisemitizmu a iných prejavov intolerancie na roky 2004  až 2010. Táto úloha má mimoriadny význam v oblasti presadzovania sexuálnych a reprodukčných práv žien;

5.	účastníci prieskumu zistili, že vo väčšine prípadov boli rómske ženy sterilizované bez toho, že by boli dostatočne informované tak, aby mohli dať k sterilizácii informovaný súhlas. Nedostatočnú informovanosť rómskych žien spôsobila skutočnosť, že lekári nepovažujú za svoju povinnosť ženy informovať, i keď by si mali uvedomiť, že išlo o pacientky, ktoré nenavštevovali prehliadky v rámci prenatálnej starostlivosti, kde sa predpokladá, že lekár ženy o tejto otázke informoval a že išlo o ženy, ktoré nevyužívali ani postnatálnu starostlivosť. Pacientky neboli informované ani v akútnych prípadoch,  čo je predmetom silnej kritiky;

6.	z tých istých dôvodov neboli rómske ženy informované ani o stave ich reprodukčného zdravia a o širokej škále dostupných antikoncepčných prostriedkov;

7.	komunikácia medzi lekármi a ich rómskymi pacientkami vo všeobecnosti neexistuje;

8.	väčšina rómskych žien nemá základné poznatky z oblasti zdravotnej starostlivosti ani informácie o reprodukčnom zdraví;

9.	smernica upravujúca výkon sterilizácií, ktorá uvádza viac ako dva cisárske rezy ako zdravotnú indikáciu pre sterilizáciu, je veľmi problematická;

10.	 zdravotnícky pracovníci sa k niektorým rómskym pacientkám nesprávajú s úctou a rešpektom, k iným zase áno;

11.	 postoje lekárov k Rómom sú rôzne;

12.	 lekári sa cítia viazaní zákonom a nariadením ministerstva, ktoré výrazne obmedzujú právo pacientov na prístup k ich zdravotným záznamom, a preto odmietajú umožniť pacientom nahliadnuť do zdravotných záznamov; 

13.	účastníci prieskumu sa zhodli na tom, že správa Telo i duša vyslovila viaceré domnienky a je možné, že bola vo svojich obvineniach príliš tvrdá, čiastočne i preto, že informácie neboli autorom poskytované s takou ochotou, s akou ich poskytovali účastníkom prieskumu. Správa však viedla k užitočnej diskusii o dôležitých otázkach a upozornila na problémy, v ktorých bolo a stále je potrebné dosiahnuť zmenu, najmä v oblasti postupov a komunikácie v priebehu poskytovania zdravotnej starostlivosti.

14.	 I keď bo prieskum zameraný na hodnotenie správ o poškodzovaní reprodukčného zdravia a porušovaní reprodukčných práv, účastníci prieskumu by sa radi krátko zmienili o situácii Rómov v oblasti bývania a vzdelávania.  Účastníci prieskumu sú zhrození podmienkami bývania v rómskych osadách, v niektorých osadách chýba základná vybavenosť vrátane tečúcej vody a tepla a mnohé domy sú iba prístreškami z kúskov dreva a kovu. Účastníkov prieskumu na stretnutí s rómskymi organizáciami tiež informovali, že 80% rómskych detí navštevuje školy pre mentálne postihnuté deti.

Odporúčania

Účastníci prieskumu vítajú zmeny, ktoré v súčasnosti prebiehajú v záujme zabezpečenia dodržiavania reprodukčných práv pacientov vrátane prísľubu na zdokonalenie postupu pri získavaní informovaného súhlasu a zvýšenie informovanosti Rómov o reprodukčnom zdraví a reprodukčných právach. Účastníci prieskumu rovnako vítajú prešetrenie správ o násilných a vynútených sterilizáciách.

V oblasti reprodukčných práv účastníci prieskumu odporúčajú:

1.	spoluzodpovednosť nemocníc a miestnych gynekológov za poskytovanie všetkých informácií potrebných na to, aby sa mohla pacientka informovane rozhodnúť o sterilizácii. Gynekológovia i nemocnice by súčasne mali niesť spoločnú zodpovednosť za informovanie pacientiek o alternatívach k sterilizácii, vrátane sterilizácie partnera ženy a o všetkých formách antikoncepcie;

2.	okamžitú revíziu smernice upravujúcej výkon sterilizácií, ktorá by zdravotníckemu personálu uložila povinnosť poskytovať všetky informácie potrebné k prijatiu informovaného rozhodnutia.  Tieto informácie je potrebné poskytovať písomne i ústne, pričom je potrebné poskytnúť pacientke dostatok času na zhodnotenie možností a prijatie informovaného rozhodnutia; 

3.	poskytovanie všetkých informácií o zákrokoch, ktorým boli pacientky podrobené v priebehu hospitalizácie, ešte počas ich pobytu v nemocnici, vrátane zdôvodnenia, prečo bolo potrebné vykonať cisársky rez a vrátane informácií o všetkých prípadných komplikáciách a vedľajších účinkoch týchto zákrokov. Súčasne je potrebné informovať pacientky o následnej starostlivosti;

4.	riešiť situáciu rómskych žien, ktoré musia z dôvodu starostlivosti o svoje deti odísť z nemocnice skôr, ako ich prepustia;

5.	vypracovať ucelenú politiku a legislatívu v oblasti reprodukčného zdravia;

6.	poskytovať osobám odkázaným na sociálnu pomoc alebo osobám s nízkym príjmom antikoncepčné prostriedky bezplatne;

7.	viesť podrobnú štatistiku, ktorá štátnym orgánom a zdravotníckym pracovníkom umožní lepšie porozumieť podmienkam, v akých žijú v oblasti starostlivosti o zdravie obyvatelia Slovenska, vrátane príslušníkov menšín;

8.	vytvoriť komisiu, ktorá by vyhodnotila rozsah sterilizácií v rámci celého štátu a vypracovala historickú analýzu tejto problematiky.

V oblasti prístupu k zdravotným záznamom účastníci prieskumu odporúčajú:

9.	zladiť zákony a nariadenia upravujúce prístup k zdravotným záznamom tak, aby mal pacient právo urobiť si fotokópiu svojich zdravotných záznamov a nahliadnuť do nich v prítomnosti osoby, ktorú si sám zvolí a aby boli uznané platné právomoci právneho zástupcu.       

Vo vzťahu k žalobe vznesenej voči autorkám správy Telo i duša účastníci prieskumu odporúčajú:

10.	stiahnutie žaloby a informovanie verejnosti o tom, že žaloba bola stiahnutá.

Všeobecné odporúčania:

11.	zvýšenie prostriedkov prideľovaných splnomocnencovi vlády pre rómsku komunitu;

12.	implementácia odporúčaní predložených splnomocnencom vlády pre rómsku komunitu príslušnými ministrami a prijatie ďalších opatrení potrebných na riešenie situácie rómskej menšiny;

13.	hodnotenie dopadu zákonov na rómsku menšinu a všetky ostatné menšiny;

14.	zintenzívnenie konkrétnych krokov vlády zameraných na riešenie desivej situácie Rómov v oblasti bývania a vzdelávania;

15.	vláda by mala zabezpečiť vyškolenie rómskych žien, ktoré by boli schopné poskytovať rady v oblasti zdravia a reprodukčného zdravia priamo v rómskych osadách;

16.	Európska únia by mala zrušiť súčasné obmedzenia, ktoré neumožňujú mimovládnym organizáciám využiť fondy EU na platy zamestnancov. Súčasné obmedzenia znemožňujú základným rómskym organizáciám realizovať programy, ktoré sú naliehavo potrebné.
-	

Príloha 3a

Program

Návšteva Slovenska, ktorej cieľom bolo oboznámiť sa so situáciou rómskych žien a preskúmať obvinenia z vynútených a násilných sterilizácií.

Organizátori:
Centrum pre reprodukčné práva (USA)
a Poradňa pre občianske a ľudské práva (Slovensko)

5. –11. mája 2003

5. mája (pondelok): 	príchod do Budapešti
Odchod vlakom do Košíc
príchod do Košíc, stretnutie s pracovníkmi Poradne
večera - informácie o programe

6. mája (utorok).
1. skupina: 	dopoludnia: 	návšteva osady v Rudňanoch a v Markušovciach
popoludní: 	návšteva nemocnice v Spišskej Novej Vsi, stretnutie s riaditeľom a primárom gynekologicko-pôrodníckeho oddelenia

2. skupina: 	dopoludnia: 	návšteva osady v Bystranoch 
popoludní:  návšteva nemocnice v Krompachoch, stretnutie s riaditeľom a primárom gynekologicko-pôrodníckeho oddelenia
večer: 	stretnutie s mimovládnymi organizáciami

7. mája (streda)
1. skupina: 	dopoludnia: 	návšteva osady v Zborove 
popoludní: 	návšteva nemocnice v Bardejove,  stretnutie s riaditeľom a primárom gynekologicko-pôrodníckeho oddelenia

2. skupina: 	stretnutie s policajným vyšetrovateľom/prokurátorom
návšteva nemocnice v Prešove
návšteva osady v Hermanovciach

8. mája (štvrtok): odchod do Bratislavy

9. mája (piatok):
stretnutia s predstaviteľmi vlády a poslancami Národnej rady SR:
Pál Csáky – podpredseda vlády
Klára Orgovánová – splnomocnenkyňa vlády pre rómsku komunitu
Rudolf Zajac - minister zdravotníctva 
Poslanci NR SR: László Nagy (Výbor NR SR pre ľudské práva) 
a Pavol Hrušovský (predseda NR SR)
IEPFPD 

10. mája (sobota):
stretnutia s predstaviteľmi veľvyslanectiev  
stretnutie s delegáciou EU
odchod do Budapešti
prenocovanie v Budapešti

11. mája (nedeľa): Návrat domov

Príloha 3b

Účastníci

Poslanci:

1.	Damien English, poslanec (Írsko), člen Írskej parlamentnej skupiny pre populáciu a rozvoj

2.	Elisabeth Hlavac, poslankyňa (Rakúsko), členka Rakúskej parlamentnej skupiny pre reprodukčné zdravie

3.	Merce Pigem, poslankyňa (Španielsko), členka Španielskej parlamentnej skupiny pre populáciu a rozvoj

4.	Ulla Sandbaek, poslankyňa Európskeho parlamentu (Dánsko), viceprezidentka IEPFPD a predsedkyňa pracovnej skupiny Európskeho parlamentu pre populáciu a rozvoj

Organizátori:

Poradňa pre občianske a ľudské práva:

Ina Zoon
Barbora Bukovská

Centrum pre reprodukčné práva:

Christina Zampas