Komplexné zhodnotenie efektivity členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách a s ním spojených finančných aspektov

1) Základné východiská

Úvod
Vstup SR do väčšiny medzinárodných  organizácií sa uskutočnil po rozdelení ČSFR sukcesiou SR do medzinárodných dohovorov a zmlúv k 1. januáru 1993. V súvislosti s ukončením existencie ČSFR k 31. decembru 1992 deklarovala vláda SR (uznesenie č. 958/1992 z 15. decembra 1992) záujem byť po 1. januári 1993 plnoprávnym členom 52 medzinárodných vládnych organizácií, v ktorých pôsobila ČSFR. Vo viacerých prípadoch si vstup SR do  medzinárodných organizácií vyžiadal formálne procedúry prijímania, ktoré boli zavŕšené v priebehu roku 1994. V nasledujúcich rokoch vstupovala SR do medzinárodných organizácií už iba na základe individuálneho posudzovania vlády SR, prípadne aj na základe pristupovania SR k novým medzinárodným dohovorom.

Väčšina medzinárodných organizácií je zriadená na zmluvnom základe, ktorý spočíva v tom, že zakladajúcim aktom, štatútom medzinárodnej organizácie je medzinárodná zmluva. V medzinárodnej praxi sa však vyskytli prípady, kedy medzinárodné organizácie neboli vytvorené na základe medzinárodnej zmluvy, ale na základe rezolúcie orgánu medzinárodnej organizácie. Stalo sa tak v prípade OSN, napr. pri vytvorení Konferencie pre obchod a rozvoj (UNCTAD) a Organizácie OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO). Tieto organizácie vznikli podľa čl. 22 Charty OSN, ktorá zakotvuje právo Valného zhromaždenia OSN vytvárať si  také pomocné orgány, ktoré považuje  za potrebné k plneniu svojich úloh. Sú to však orgány, ktoré majú štruktúru medzinárodných organizácií, resp. UNIDO je od roku 1985 odbornou organizáciou systému OSN.

V tomto dokumente je hodnotené členstvo SR v 84 medzinárodných medzivládnych organizáciách, dohovoroch a fondoch, do ktorých Slovenská republika uhrádza pravidelne členské a iné finančné príspevky. Nezaoberá sa medzinárodnými organizáciami, v ktorých sú zastúpené slovenské mimovládne, profesné, podnikateľské, záujmové organizácie a iné subjekty. Materiál sa tiež nezaoberá finančnými aspektmi členstva SR v Európskej únii, vzhľadom na osobitné postavenie a význam Európskej únie v kontexte zahraničnej politiky SR, ako aj vzhľadom na mechanizmy financovania jej aktivít, programov a inštitúcií. Predmetom hodnotenia nie je ani oficiálna rozvojová bilaterálna pomoc SR, keďže táto má svojím poslaním osobitný charakter.

Stanovenie kritérií hodnotenia

Charakter, šírka pôsobnosti a aktivít jednotlivých medzinárodných organizácií neumožňujú ustanoviť univerzálne kritérium, ktoré by sa dalo jednotne aplikovať na všetky organizácie s cieľom zmapovať a vyhodnotiť porovnateľným spôsobom efektivitu členstva SR v nich. Navyše, po vstupe SR do Európskej únie (EÚ) a postupnej transformácii SR z  krajiny prijímajúcej pomoc na krajinu donorskú, t.j. krajinu poskytujúcu rozvojovú pomoc iným krajinám, nie je v mnohých prípadoch možné merať efektivitu členstva ani ukazovateľmi, ktoré by v kvantitatívno-finančnom merítku popisovali „úžitok“ z členstva.

Snahou bolo spracovať predmetnú tému na základe takých kritérií, ktoré sú relevantné pre väčšinu medzinárodných organizácií, aby ich bolo možné aplikovať, pokiaľ nie všetky, tak aspoň niektoré z nich pri formovaní komplexnejšieho pohľadu na efektivitu členstva SR v medzinárodných organizáciách. Pri hodnotení bola použitá štruktúra nasledovných kritérií:

- politická, ekonomická alebo iná odborná relevantnosť medzinárodnej organizácie (MO) z hľadiska napĺňania zahranično-politických, ekonomických kultúrnych a iných priorít SR

- význam členstva v MO v kontexte návratnosti pre SR v podobe realizovaných projektov, možnosti uplatnenia expertov SR a technickej pomoci (za obdobie 2006-2007)

- vyhodnotenie možností prezentácie ekonomických výsledkov SR, výsledkov vedy a výskumu SR, odborných stanovísk a expertov na pôde MO

- participácia firiem a organizácií SR na agende a projektoch MO

- možnosť uplatnenia (mladých) pracovníkov SR na stážach v MO a v aparáte danej MO

- rezervy v zapojení SR do práce medzinárodnej organizácie

- návrhy na prípadné kandidatúry na členstvo v orgánoch MO, v ktorých SR v súčasnosti nepôsobí a jej členstvo by bolo prínosom

- návrhy na presadzovanie rôznych kandidatúr na predsednícke, prípadne iné výkonné funkcie v MO a v ich orgánoch
	
Zoznam jednotlivých medzinárodných organizácií a konkrétne hodnotenie členstva SR v nich sa nachádza v prílohe č. 1. Hodnotenia boli zostavené na základe podkladových materiálov odborných rezortov, ktoré sú gestormi členstva SR v príslušných medzinárodných organizáciách. Vzhľadom na rôznu formu obdržaných podkladov bola snaha zjednotiť ich formálnu úpravu pri zachovaní obsahu a rešpektovaní ich pôvodného rozsahu. V niektorých prípadoch však boli v záujme predchádzania prílišnej rozsiahlosti textov vypustené časti, ktoré svojím všeobecným charakterom neboli z pohľadu zadania úlohy potrebné.

Pre lepší prehľad sú medzinárodné organizácie v prílohe č. 1 rozdelené podľa jednotlivých rezortov. Vzhľadom na postavenie v oblasti koordinácie zahraničnej politiky SR je ako prvý uvedený rezort Ministerstva zahraničných vecí SR a ďalšie rezorty sú zoradené v abecednom poriadku. Poradie medzinárodných organizácií v rámci jednotlivých rezortných kapitol bolo zvolené na základe príslušných tematických oblastí, prípadne významu danej organizácie, resp. intenzity zapojenia slovenských subjektov do medzinárodnej spolupráce v rámci jej pôsobnosti. Takto zvolené poradie však neznamená, že spolupráca a členstvo SR v medzinárodnej organizácii nachádzajúcej sa na poslednom mieste v poradí je najmenej významná. Hodnotenie členstva a aktivít SR v jednotlivých medzinárodných organizáciách sa zameriava na rok 2007, resp. obdobie rokov 2006-2007 (podľa aktuálnosti a významu jednotlivých aktivít).

Členské príspevky

Členstvo štátu v medzinárodnej organizácii je spojené s povinnosťou uhrádzať členské príspevky. Tieto výdavky majú obligatórny charakter - ide o záväzky vlády Slovenskej republiky voči medzinárodným organizáciám. Vzhľadom na to, že v jednotlivých medzinárodných organizáciách sú členské príspevky realizované v rôznych menách (EUR, USD, CHF, GBP a pod.), bola zvolená slovenská mena ako jednotný údaj umožňujúci porovnanie jednotlivých príspevkov za rok 2007, ako aj ich celkové sčítanie. Okrem výšky príspevku v originálnej mene sú preto v prílohe materiálu uvedené aj ich ekvivalenty v slovenskej mene. Do roku 2006 zabezpečovalo realizáciu platieb príspevkov do všetkých medzinárodných organizácií Ministerstvo zahraničných vecí SR. V súlade s uznesením vlády SR č. 253/2006 došlo k delimitácii platieb členských príspevkov na jednotlivé rezorty. Rok 2007 bol prvým rokom, kedy tieto platby začali vykonávať odborné rezorty – každý do tých medzinárodných organizácií, ktoré spadajú pod jeho gestorstvo. V niektorých prípadoch príslušný rezort nezaslal údaje aj o výške slovenského ekvivalentu platby v danom roku a preto bola suma z pôvodnej meny prerátaná na slovenskú podľa výmenného kurzu pre daný deň, v ktorom platba bola realizovaná.

V niektorých organizáciách a orgánoch systému OSN sa členské príspevky neplatia, pričom možnosť zúčastňovať sa ich zasadnutí a práce (či už v postavení člena alebo pozorovateľa) vyplýva z členstva v OSN (pozn.: práca a aktivity týchto organizácií a orgánov sú financované z pravidelného rozpočtu OSN). V niektorých iných odborných medzinárodných organizáciách sú ich aktivity financované z iných zdrojov. Preto tiež neboli samostatne zaradené do hodnotenia tohto materiálu. Ide o organizácie a orgány ako napr. Konferencia o odzbrojení, Konferencia OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD), Európska hospodárska komisia OSN (EHK), Program OSN pre životné prostredie (UNEP), Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC), Komisia pre omamné látky (CND), Komisia pre prevenciu kriminality a trestné súdnictvo (CCPCJ), Komisia OSN pre medzinárodné obchodné právo (UNCITRAL), Výbor pre mierové využitie kozmického priestoru (COPUOS), Komisia pre sociálny rozvoj (CSoD), Komisia pre trvalo udržateľný rozvoj (CSD), Výbor pre elimináciu diskriminácie žien (CEDAW) a pod.

Niektoré organizácie z tejto kategórie však boli zaradené do hodnotenia preto, lebo vláda SR do nich uhrádza dobrovoľné príspevky – konkrétne ide o Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), Detský fond OSN (UNICEF), Populačný fond OSN (UNFPA), Svetový potravinový fond (WFP), ale tiež Medzinárodný výbor Červeného kríža (ICRC) (pozn.: ICRC je mimovládna organizácia, ktorá nepatrí do systému OSN). Z medzinárodných organizácií, ktoré nepatria do systému OSN a neplatia sa do ich rozpočtov žiadne príspevky, pričom SR je ich členom, resp. sa môže zúčastňovať ich práce, možno uviesť Medzinárodnú organizáciu mobilných satelitných komunikácií (IMSO), Európsku telekomunikačnú satelitnú organizáciu (EUTELSAT). Z vyššie uvedeného dôvodu tieto organizácie tiež neboli zaradené do hodnotenia.

Údaje o platbách finančných príspevkov, ako ročného orientačného ukazovateľa finančnej náročnosti členstva v medzinárodných organizáciách, sú uvedené za rok 2007. Rozdiely medzi celkovými platbami za predchádzajúci rok, resp. nasledujúci rok nemajú zásadný charakter, líšiť sa môžu v zmenách spôsobených pozmenenou príspevkovou škálou v niektorých organizáciách alebo skončením, resp. schválením mandátov nových mierových operácií Bezpečnostnou radou OSN a pod. Celková suma príspevkov SR za rok 2007 má dostatočnú výpovednú hodnotu pre posúdenie finančnej náročnosti členstva v medzinárodných organizáciách za jeden rozpočtový rok.

Úhrady členských a iných príspevkov SR do medzinárodných organizácií predstavovali v roku 2007 celkovú sumu 507.787.510,99 SKK. V rámci tejto sumy však treba rozlišovať položky, ktoré predstavujú náklady na rekonštrukciu sídla OSN v New Yorku, výstavbu nového sídla NATO v Bruseli a rekonštrukciu sídla OECD v Paríži. Tieto sumy majú charakter jednorazovej platby (uhradenej jednorazovo, resp. vo viacerých splátkach) a nie sú súčasťou pravidelných príspevkov. Celková výška týchto platieb v uvedenom roku bola 46.211.232,01 SKK.

V kategórii pravidelných členských príspevkov predstavujú najvyššie sumy príspevky uhrádzané do rozpočtov NATO (83,7 mil. SKK - táto suma je súčtom príspevkov do civilného a vojenského rozpočtu NATO; pozn.: MO SR okrem toho uhradilo v roku 2007 do Programu bezpečnostných investícií NATO 76,1 mil. SKK, z čoho sa však vrátilo vo forme rôznych projektov 20,4 mil. a v rámci tohto programu NATO tiež odsúhlasilo investície na rekonštrukciu letiska Sliač), Európskeho centra pre jadrový výskum - CERN (76,9 mil. SKK), OSN (63 mil. SKK - táto suma je súčtom pravidelného príspevku a príspevkov do všetkých mierových operácií OSN), Rady Európy (28 mil. SKK), OECD (18,5 mil. SKK) a Európskej organizácie meteorologických družíc - EUMETSAT (17,1 mil. SKK).  

Pre porovnanie, celková výška dobrovoľných príspevkov SR na aktivity UNHCR, UNFPA, UNICEF, WFP a ICRC v danom roku predstavovala spolu sumu 1,9 mil. SKK. 

SR patrí v oblasti úhrad členských príspevkov medzi najdisciplinovanejšie členské štáty a za uplynulé roky neboli registrované žiadne dlhy, resp. neuhradené príspevky.

Prehľadný zoznam všetkých hodnotených organizácií v tabuľkovej forme s údajmi o výške členských príspevkov SR za rok 2007 sa nachádza v prílohe č. 2.

2) Zhrnutie hodnotenia efektivity členstva SR v medzinárodných organizáciách

Politicko-bezpečnostné, hospodárske, vedecko-technické, kultúrne aspekty členstva

Pri hodnotení jednotlivých aspektov členstva SR bol konštatovaný vysoký politický a odborný význam všetkých medzinárodných organizácií, ktorých je Slovenská republika v súčasnosti členom. Tento význam a užitočnosť majú rôzny charakter v závislosti od zamerania a rozsahu aktivít jednotlivých organizácií.

Vo viacerých prípadoch má členstvo SR v prvom rade politicko-strategický význam a nie je možné ho pri hodnotení podriaďovať kvantitatívno-finančným kritériám. Sem možno zaradiť napr. členstvo v Organizácii Spojených národov (OSN), Organizácii severoatlantickej zmluvy (NATO), Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), Rade Európy (RE), viaceré dohovory, resp. organizácie v oblasti odzbrojenia, prevencie a zabránenia šíreniu zbraní hromadného ničenia, ochrany ľudských práv. Významom členstva pre SR je možnosť zúčastňovať sa riešenia rôznych politicko-bezpečnostných a ľudsko-právnych otázok, resp. zapájať sa do medzinárodnej spolupráce v oblastiach, ktoré sa v konečnom dôsledku dotýkajú aj SR a jej záujmov.

Členstvo SR v OSN napr. umožnilo samostatnej Slovenskej republike uchádzať sa a v rokoch 2006-2007 aj vykonávať funkciu nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN), ktorá je hlavným orgánom OSN na riešenie otázok medzinárodného mieru a bezpečnosti. Slovensku sa tak naskytla historicky prvá príležitosť prevziať na seba primeraný diel globálnej zodpovednosti za medzinárodný mier a bezpečnosť a priamo sa spolupodieľať na riešení problémov a prijímaní dôležitých rozhodnutí, ktoré sú, v súlade s Chartou OSN, právne záväzné pre všetky členské štáty OSN. Dvojročné pôsobenie SR v BR OSN nielen zvýšilo kredit celej krajiny v rámci OSN a mnohostrannej diplomacie, ale významnou mierou prispelo k celkovému zviditeľneniu a pozitívnej prezentácii krajiny vo svete a v médiách.

Okrem toho, členstvo v OSN umožňuje SR zapájať sa do práce nielen hlavných orgánov OSN, ale aj celého radu pomocných orgánov Valného zhromaždenia a funkčných komisií Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC) a ďalších orgánov a organizácií systému OSN v oblastiach ako trvalo udržateľný rozvoj, ochrana životného prostredia, sociálny rozvoj a populácia, obchod, štatistické otázky, ľudské sídla, rozvoj vnútrozemskej dopravy, mierové využívanie kozmického priestoru, boj proti drogám, prevencia kriminality, boj proti nadnárodnému organizovanému zločinu a terorizmu, humanitárne otázky, pozdvihnutie žien, ochrana detí, ľudské práva, hospodárske, sociálne a kultúrne práva, medzinárodno-právne otázky atď.

Význam členstva v ďalších organizáciách má charakter hospodársko-strategický. Sem treba v prvom rade zaradiť členstvo SR v Organizácii pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD), ktorá je celosvetovo uznávaná organizácia v oblasti ekonomických analýz a tvorby medzinárodných štandardov. Členstvo v tejto organizácii potvrdzuje ukotvenie SR v ekonomickom priestore zabezpečujúcom pre jeho účastníkov najpriaznivejšie podmienky pre stabilný hospodársky rast, pre podnikanie v zmysle overených modelov zaručujúcich prosperitu, transparentnosť, nediskrimináciu, rešpektovanie zásad právneho štátu a demokratických princípov vládnutia. Členstvo v OECD predstavuje tiež rozhodujúci signál pre partnerov v oblasti ekonomiky o ekonomickej a politickej kompatibilite prostredia v SR s prostredím ich vlastných krajín, čím sa vytvára reálny priestor pre rozvoj intenzívnej obchodno-ekonomickej spolupráce a prílev zahraničných investícií.

Členstvo vo viacerých, najmä odborných organizáciách systému OSN, umožňuje SR, jej odborníkom a inštitúciám zapájať sa do riešenia naliehavých globálnych problémov, napr. prostredníctvom Organizácie Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) sa SR podieľa na riešení svetových problémov pôdohospodárstva, výživy, lesníctva, súvisiacich odvetví ako je drevárstvo, podsektory ľahkého priemyslu, životného prostredia, sociálno-ekonomické aspekty rodov a života na vidieku vrátane podhorských oblastí, vo veterinárskom lekárstve, pri monitorovaní, prevencii a riešení prírodných a živelných pohrôm  postihujúcich krajiny. Spolupôsobenie členských krajín FAO, vrátane SR, vo všetkých uvedených oblastiach napomáha zabezpečeniu hlavného mandátu FAO – boj s hladom a podvýživou vo svete.

V prípade niektorých medzinárodných organizácií zameraných na vedecký výskum, ako napr. Európske centrum pre jadrový výskum (CERN) sú vysoké členské príspevky do veľkej miery kompenzované prístupom expertov SR k základnému a aplikovanému výskumu svetového významu, možnosťou výchovy odborných kádrov SR pre prácu s rôznymi vedeckými zariadeniami, ktorými Slovensko pre ich finančnú náročnosť nedisponuje, možnosťou účasti slovenských podnikov na získavaní objednávok z organizácie (napr. v databáze CERN je v súčasnosti registrovaných 53 slovenských podnikov; zatiaľ čo členský príspevok SR do CERN bol v roku 2007 3,491 mil. CHF, zákazky pre slovenský priemysel sú v súčasnosti rozpracované na viac ako 12 mil. CHF) a v neposlednom rade transferom špičkových technológií do SR s možnosťou priameho zaučenia slovenských špecialistov v rôznych oblastiach. Prostredníctvom členstva v Medzinárodnom centre pre genetické inžinierstvo a biotechnológiu (ICGEB) sa vedecké inštitúcie SR stávajú účastníkmi významných svetových vedeckých aktivít v oblasti genetického inžinierstva predstavujúceho najvýznamnejšiu časť vedeckej revolúcie súčasných dejín. Členstvo v Medzinárodnom inštitúte pre chladiarenskú techniku (IIR) sa významne prejavuje v oblastiach výsledkov vedy a výskumu v SR najmä v zmysle získavania a rozširovania celosvetovo najnovších odborných a vedeckých poznatkov v oblasti chladiacej a klimatizačnej techniky a ich využitia nielen v rámci výučby na vysokých školách ale aj v technickej odbornej praxi zvyšovaním znalostí a odbornosti technického a servisného personálu obchodných a servisných firiem.

Členstvo a spolupráca SR s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE) je mimoriadne úspešná a významne prispieva k rozvoju mierového využívania jadrovej energie na Slovensku (energetika, zdravotníctvo, výskum). Členstvo SR vo Svetovej meteorologickej organizácii (WMO) umožňuje SR prístup k nevyhnutne potrebným meteorologickým, klimatologickým  a hydrologickým údajom, produktom a informáciám v operatívnom a neoperatívnom režime, metodickému zabezpečeniu základných aktivít Slovenského hydrometeorologického ústavu (SHMÚ) a k rozvoju relevantného výskumu. WMO prevádzkuje rozsiahlu komunikačnú, monitorovaciu a informačnú infraštruktúru, ktorej využívanie je nutnou podmienkou výkonu hydrometeorologickej služby v národnom meradle. Takúto infraštruktúru, ktorú nevyhnutne potrebuje, by SR nebola schopná samostatne vytvoriť a prevádzkovať.

V celom rade organizácií odborno-technického zamerania má členstvo pozitíva v širokom spektre hospodárskeho rozvoja: napríklad členstvo v Medzinárodnej organizácii pre legálnu metrológiu (OIML) umožňuje SR zapojiť sa do globálnej harmonizácie požiadaviek a postupov v legálnej metrológii, ktorá zahŕňa všetky aktivity spojené s meraním, predpísané príslušnými právnymi predpismi, ktorých cieľom je zabezpečiť potrebnú úroveň dôveryhodnosti výsledkov meraní v oblastiach, ktoré majú vplyv na transparentnosť obchodných transakcií, ochranu spotrebiteľa, zdravia, bezpečnosti, životného prostredia alebo pri vymožiteľnosti práva. Harmonizácia metrologickej legislatívy SR s medzinárodnými odporúčaniami OIML zabezpečuje aj odstraňovanie technických prekážok v medzinárodnom obchode. Členstvo v Medzinárodnej asociácii pre skúšanie osív (ISTA) napomáha medzinárodnému uznaniu národného skúšobníctva a uľahčuje i podporuje prístup slovenských vývozcov do medzinárodného obchodu s osivami a lesným reprodukčným materiálom.

Členstvo v niektorých organizáciách má výrazný finančný efekt návratnosti vložených príspevkov. Napríklad v Medzinárodnej organizácii duševného vlastníctva (WIPO), ktorej poslaním je zabezpečenie medzinárodnej ochrany a rozvoja medzinárodného systému ochrany duševného a priemyselného vlastníctva, v závislosti od počtu prihlášok medzinárodných ochranných známok podaných do WIPO, je podiel na prerozdelenom zisku, ktorý WIPO poukazuje Úradu priemyselného vlastníctva SR cca 15 mil. Sk. Táto suma je príjmom štátneho rozpočtu SR (členský príspevok SR predstavoval v roku 2007 cca 3 mil. SKK).

V neposlednom rade treba uviesť medzinárodné organizácie, členstvo v ktorých umožňuje slovenským subjektom zapojiť sa do spolupráce v oblasti kultúry, ochrany kultúrnych pamiatok, vzdelávania – najvýznamnejšou organizáciou v tomto smere je nepochybne Organizácia Spojených národov pre vzdelanie, vedu a kultúru (UNESCO), ktorá podporuje medzinárodnú spoluprácu nielen v oblasti výchovy, vzdelávania a kultúry, ale aj  spoločenských a prírodných vied,  životného prostredia, informácií, komunikácie a informatiky s cieľom prispievať k upevňovaniu mieru vo svete.

Záväzky SR ako novej donorskej krajiny

V roku 2000 sa SR vstupom do OECD a v roku 2004 do EÚ stala členom donorskej komunity. Pre SR z toho vyplynul záväzok vyčleniť určitú časť HDP na rozvojovú pomoc. Táto zmena sa prejavila v postupnej transformácii SR z krajiny prijímajúcej pomoc na krajinu pomoc poskytujúcu, čo sa odrazilo aj na aktivitách SR v rámci jej členstva v OSN a iných medzinárodných organizáciách. Jedným z prvých príkladov vytvárania nového rámca spolupráce takéhoto charakteru sú aktivity SR v rámci jej členstva v Organizácii OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO), kde bola v roku 2005 podpísaná Administratívna dohoda medzi UNIDO a vládou SR týkajúca sa účelového príspevku do Fondu pre priemyselný rozvoj (uznesenie vlády SR č. 723 z 21.9.2005), na základe ktorej bol ustanovený spoločný programový výbor SR – UNIDO. Jeho úlohou je výber, posudzovanie a schvaľovanie konkrétnych projektov UNIDO, ktoré sú financované z prostriedkov, ktoré do Fondu priemyselného rozvoja (pozn.: fond je spravovaný UNIDO) vyčlenila SR. V prvej fáze rokov 2006-2008 išlo o skúšobnú etapu, počas ktorej boli využité finančné prostriedky, ktoré boli zostatkom po predchádzajúcich aktivitách SR v rámci spolupráce s UNIDO. Po vyhodnotení tejto etapy formou materiálu na rokovanie vlády SR sa predpokladá prechod na pravidelné vyčleňovanie dobrovoľných finančných príspevkov SR do Fondu priemyselného rozvoja.

Podľa Smernice pre štatistické výkazníctvo Výboru OECD pre rozvojovú pomoc môže SR vykazovať pravidelné finančné príspevky do niektorých medzinárodných organizácií ako oficiálnu rozvojovú pomoc v plnom rozsahu alebo čiastočne. Takto môže vykazovať napr. 12% zo svojho príspevku do pravidelného rozpočtu OSN, alebo vo FAO má zo svojho členského príspevku (povinného záväzku) uznaných 51% na využitie na financovanie rozvojových projektov FAO.

	Inou formou financovania rozvojovej a humanitárnej pomoci sú dobrovoľné príspevky SR do rozpočtov Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), Detského fondu OSN (UNICEF), Populačného fondu OSN (UNFPA), Svetového potravinového fondu (WFP) a Medzinárodného výboru Červeného kríža (ICRC). Ide o dobrovoľné príspevky presne stanovenej výšky každoročne vyčleňované na aktivity uvedených inštitúcií bez ich viazania na konkrétny projekt alebo program. Vzhľadom na ich výšku (v roku 2007 v celkovej sume 1,9 mil. SKK) ide však len o symbolické politické gestá vyjadrujúce podporu aktivitám týchto organizácií.

V budúcnosti bude potrebné doriešiť systémový prístup k plneniu záväzkov vyplývajúcich z postavenia SR ako novej donorskej krajiny v rámci multilaterálnej rozvojovej pomoci, t.j.  v rámci aktivít relevantných medzinárodných organizácií, programov a fondov.

Rezervy

	V prípade viacerých medzinárodných organizácií boli konštatované rezervy v miere a efektívnosti zapojenia sa slovenských subjektov do ich práce, resp. využívania možností, ktoré z členstva vyplývajú. Tieto rezervy majú rôzny charakter a súvisia najmä s nedostatočnými personálnymi kapacitami na pokrývanie rôznych odborných zasadnutí a pracovných rokovaní, nedostatočnou jazykovou pripravenosťou slovenských zástupcov, ale tiež nedostatočnými finančnými zdrojmi na zabezpečenie účasti na práci rôznych odborných orgánov alebo pracovných skupín. V niektorých prípadoch odborný gestor (napr. MP SR v oblasti spolupráce s FAO) poukazuje na potrebu vychovávať mladých odborníkov v danej problematike v rámci systému OSN a vytvoriť model spolupráce so širšou skupinou mladých odborníkov aj v súvislosti s prípravou na výkon predsedníctva SR v EÚ. V prípade niektorých odborných organizácií (napr. organizácia EUMETSAT) by bola žiadúca vyššia zainteresovanosť vedeckej základne SAV a vysokých škôl na konkrétnych projektoch. Rezervy sú vo väčšom zastúpení slovenských občanov v aparátoch medzinárodných organizácií, aj keď súčasne treba vziať do úvahy objektívne limitujúce faktory (vo všetkých organizáciách systému OSN je obsadzovanie voľných miest realizované štandardnými výberovými konaniami s príslušnými výberovými kritériami na daný post). Podobne nie sú v niektorých organizáciách, najmä odborného charakteru, dostatočne využívané možností stáží, v tomto smere je navrhovaná širšia spolupráca so slovenskými univerzitami.

	Bolo poukázané aj na rezervy v zapojení súkromného sektora, resp. slovenských firiem do vedeckého výskumu a vývoja a realizácie programov a projektov odborných organizácií v rozvojových krajinách. Sú rezervy pri zapojení podnikateľskej sféry napr. v oblasti kozmického vývoja (v rámci aktivít EUMETSAT), je priestor na uplatnenie firiem zo SR na trhu v oblasti podpory hydrometeorologických služieb v rozvojových krajinách. Vyžaduje si to však aj širšiu politickú a technickú podporu v rámci samotnej SR. Podľa stanovísk niektorých rezortov (MŽP SR) by vhodným nástrojom mohla byť koordinovanejšia a efektívnejšia orientácia slovenskej rozvojovej pomoci, ktorú uskutočňuje MZV SR.

Vo viacerých prípadoch bolo konštatované nedostatočné napĺňanie poslania SR ako novej donorskej krajiny, keď dobrovoľné príspevky SR v rámci príslušných medzinárodných organizácií, fondov a programov sú nulové alebo minimálne, predstavujúce len symbolický príspevok. V nadchádzajúcich rokoch bude potrebné, aj vzhľadom na záväzky vyplývajúce pre SR z členstva v EÚ a OECD, prehodnotiť a zlepšiť situáciu v tomto smere, najmä v oblastiach hospodárskej, humanitárnej, sociálnej a potravinovej pomoci (pozn.: zlepšenie prispievania napr. v oblasti potravinovej pomoci ovplyvní aj predpoklady SR na zvolenie do Výkonnej rady Svetového potravinového fondu /WFP/).

Záver

Na záver možno konštatovať, že všetky orgány štátnej správy s gestorskou pôsobnosťou k jednotlivým medzinárodným organizáciám, ktoré sú súčasťou tohto hodnotenia, skonštatovali relevantnosť a potrebnosť členstva SR v nich. Súčasný rozsah členstva SR v medzinárodných organizáciách zodpovedá potrebám SR a vytvára dostatočný priestor pre presadzovanie záujmov SR. Potrebné bude, aby kompetentné rezorty začali systematicky pristupovať k odstraňovaniu nedostatkov, ktoré v tejto oblasti pretrvávajú, najmä pri príprave odborníkov a ich jazykovej pripravenosti s cieľom plnohodnotného a aktívneho zapojenia sa do práce a aktivít riadiacich a odborných orgánov, pracovných a expertných výborov týchto organizácií, ďalej lepšieho využitia potenciálu a zapojenia subjektov akademicko-vedeckej a súkromnej ekonomickej sféry do rôznych projektov a programov pripravovaných na pôde medzinárodných organizácií, resp. realizovaných v tretích krajinách.

Osobitnou kapitolou je plnenie záväzkov SR v oblasti vyčleňovania príslušných zdrojov na multilaterálnu rozvojovú pomoc, ktoré je zatiaľ nedostatočné a bude mu potrebné, v závislosti od možností štátneho rozpočtu SR, venovať v dohľadnej budúcnosti primeranú pozornosť.