Návrh koncepcie využitia poľnohospodárskej a lesníckej biomasy na energetické účely

     Snaha štátov EÚ o podporu využívania obnoviteľných zdrojov energie (OZE) je jasne formulovaná v Bielej knihe OZE z 26. 11. 1997, v ktorej je stanovený 12 % podiel OZE z celkovej spotreby energie v cieľovom roku 2010. K dosiahnutiu tohto cieľa smeruje celý rad čiastkových krokov v rozličných sektoroch.

     Aj Slovenská republika, ako pristupujúci člen EÚ sa otázkou podpory obnoviteľných zdrojov energie zaoberá na národnej úrovni. Stačí spomenúť Programové vyhlásenie vlády SR z r. 2002, v ktorom sa hovorí, že vláda zváži motivačné pravidlá pre využívanie domácich primárnych energetických zdrojov vrátane využívania obnoviteľných zdrojov energie. Vláda cíti spoločnú zodpovednosť s krajinami EÚ pri riešení problémov ochrany ovzdušia, ozónovej vrstvy Zeme a klimatických zmien a bude podporovať zvyšovanie podielu obnoviteľných zdrojov energie a kontrolu technológií.

     V Energetickej politike SR sa uvádza, že v súčasnosti sa žiadny obnoviteľný zdroj energie nevyužíva v dostatočnej miere, a z celkovej spotreby priamych energetických zdrojov pokrývajú obnoviteľné zdroje energie len 1,6 %.

     Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja SR je ďalším dokumentom pre všetky rezorty, ktorý priamo vyzýva k postupnej náhrade neobnoviteľných zdrojov za obnoviteľné, ktorých potenciál je na území Slovenska značný – najmä biomasa, geotermálna energia, vodná energia, slnečná energia a veterná energia. V dokumente sa priamo poukazuje na významný podiel pôdohospodárstva pri riešení tejto problematiky formou netradičných zdrojov energie, ako sú bionafta, bioplyn, slama a drevoštiepky.

     V „Strednodobej koncepcii politiky pôdohospodárstva na roky 2004 až 2006“ v časti poľnohospodárstvo a potravinársky priemysel sa počíta aj s využívaním pôdy na pestovanie rastlín, ktoré nebudú využívané na výrobu potravín.

     Predkladaný materiál nadväzuje na Koncepciu využívania obnoviteľných zdrojov energie, ktorá je schválená uznesením vlády SR č. 282 z 23. apríla 2003 a ktorá priblížila základný rámec pre rozvoj využívania OZE.

     Rozvoj využívania dendromasy ako významného prvku OZE je nevyhnutný aj s ohľadom na ambiciózny indikatívny cieľ výroby elektrickej energie na úrovni 31 % z celkovej spotreby elektriny do roku 2010, ktorý Slovenská republika prijala v rámci prístupových rokovaní s EÚ a ktorý spolu s indikatívnymi cieľmi ostatných členských krajín zabezpečí dosiahnutie spoločného cieľa EÚ uvedeného v smernici č.  2001/77/ES o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu. Vláda SR prijala 07. 07. 2004 uznesením č. 667 Správu o pokroku v rozvoji obnoviteľných zdrojov energie, vrátane stanovenia národných indikatívnych cieľov pri využívaní obnoviteľných zdrojov energie, ktorý uvádza ako národný cieľ výroby elektriny z OZE na úrovni 19 %.

     Napriek prijatým koncepčným materiálom, ktoré sa zaoberajú OZE a ich využitím, nedošlo v rezorte pôdohospodárstva k vyššiemu využívaniu domácich OZE. Rezort pôdohospodárstva spotrebováva cca 3,3 % z celoštátnej spotreby energie, pritom však je producentom biomasy, ktorá má najväčší podiel energetického potenciálu – 42 % OZE v SR. 

1. Zdroje a energetický potenciál biomasy vyprodukovaný v odvetví pôdohospodárstva

1.1	Poľnohospodárska biomasa

Poľnohospodársku biomasu podľa v súčasnosti dostupných zdrojov možno rozdeliť do troch základných skupín:

a)	biomasa vhodná na výrobu tepla:

                  - slama              -    obilná
                                                 repková
                                                 kukuričná 
                                                 slnečnicová

                 - drevený odpad z: -  vinohradov
                                                -  sadov                     
-  nálet z trvalých trávnych porastov (TTP)

b)	biomasa vhodná na výrobu bioplynu

-	z exkrementov hospodárskych zvierat
-	zo zelenej hmoty
-	odpad z potravinárskych prevádzok	

c)	biomasa vhodná na výrobu tekutých biopalív 

-	na výrobu MERO (metylester repkového oleja)
-	na výrobu bioetanolu

     Na základe nameraných  hektárových úrod biomasy  bola stanovená celoročná produkcia jednotlivých druhov biomasy na spaľovanie v nadväznosti na  osevné plochy v roku 2003, ktoré sú uvedené v tabuľke 1.
   
Celková ročná produkcia poľnohospodárskej biomasy vhodnej na výrobu tepla                 
Tabuľka 1

Plodina

Výmera v ha

Úroda biomasy v t/ha

Produkcia biomasy
v t za rok

hustosiate obilniny
spolu

648 568

2,66

729 000

Kukurica | 113 200 | 5,9 | 668 000
Slnečnica | 61 010 | 3,6 | 220 000
Repka | 103 285 | 2,0 | 206 000
Sady | 9 425 | 3,9 | 37 000
Vinohrady | 10 898 | 2,0 | 22 000
Nálet z TTP | 74 820 | 2,0 | 149 000
Spolu | 1 021 206 | | 2 031 000

    Časť produkcie slamy z hustosiatych obilovín je pridávaná do kŕmnej dávky hospodárskych zvierat a časť je používaná na podstielku (978 tis. ton), preto v tabuľke 1 je uvedená len hodnota potenciálu využiteľnej produkcie slamy na výrobu tepla.

     Na základe analýzy možno konštatovať, že na Slovensku je teoreticky možné v súčasnosti na energetické účely využívať až 729 000 ton slamy z hustosiatych obilovín, čo predstavuje z energetického hľadiska výhrevnosť 2,8TWh alebo 10,4 PJ tepla.

     Na stanovenie produkcie biomasy z pestovania kukurice je počítané iba s výmerou kukurice na zrno, z ktorej produkcia biomasy tvorí 668 000 ton, čo predstavuje energetický ekvivalent 2,61 TWh alebo 9,4 PJ tepla.
     
     Produkcia slamy z pestovania repky predstavuje 206 000 ton s energetickým ekvivalentom 0,82 TWh alebo 2,9 PJ tepla.
     
     Produkcia slamy z pestovania slnečnice predstavuje 220 000 ton s energetickým ekvivalentom 0,81 TWh alebo 2,8 PJ tepla.

     K produkcii slamy obilnín, kukurice, repky a slnečnice môžeme počítať aj  s produkciou drevnej hmoty zo sudov, vinohradov a náletu drevín z trvalých trávnych porastov, ktorých ročná produkcia je spolu 208 000 ton s energetickým ekvivalentom 0,9 TWh alebo 3,1 PJ tepla.

     Do  kategórie biomasy na výrobu plynných produktov zaraďujeme zelené uhlohydrátové krmoviny a exkrementy hospodárskych zvierat.  Pre analýzu potrebnú ku kvantifikácii možnej výroby bioplynu sa uvažovalo s produkciou tekutých exkrementov u hovädzieho dobytka a ošípaných. Pri  výpočte sa uvažovalo s 440 600 veľkými dobytčími jednotkami (VDJ) hovädzieho dobytka a 84 350 VDJ ošípaných.  Na základe týchto údajov  je možné predpokladať ročnú produkciu bioplynu z exkrementov HD 241 mil. m^3 a exkrementov ošípaných 36 mil. m^3.  Energetický ekvivalent je 1,95 TWh alebo 6,9 PJ tepla.

    Do  kategórie biomasy na výrobu tekutých biopalív možno zaradiť hlavne olejniny a obiloviny, ktorých produkcia zabezpečí plnenie smernice 2003/30/ES a neohrozia potravinovú bezpečnosť Slovenskej republiky. Predpoklad produkcie bionafty v objeme 100000 ton predstavuje energetický ekvivalent 3,0 TWh alebo 11,0 PJ tepla.

    Celkový energetický potenciál v súčasnosti produkovanej biomasy v poľnohospodárstve SR predstavuje hodnotu energetického ekvivalentu 12,89 TWh alebo 46,5 PJ tepla (pozri tab. 2).

Celkový energetický potenciál poľnohospodárskej biomasy                    
Tabuľka 2                                  

Druh biomasy

Možná ročná
produkcia na
energetické účely v t

Energetický ekvivalent

| | TWh | PJ
Slama obilná | 729 000 | 2,8 | 10,4
Kukurica | 668 000 | 2,61 | 9,4
Slnečnica | 220 000 | 0,81 | 2,8
Repka | 206 000 | 0,82 | 2,9
Drevný odpad | 208 000 | 0,9 | 3,1
Biomasa vhodná na výrobu tepla | 2 031 000 | 7,94 | 28,6
Bionafta | 100 000 | 3,0 | 11,0
Bioplyn  (m^3) | 277 000 000 | 1,95 | 6,9
Spolu | | 12,89 | 46,5

  Teoreticky je možné v slovenskom poľnohospodárstve vyrobiť až 46,5 PJ  energie z poľnohospodárskej biomasy bez toho, aby jej energetické využívanie negatívne vplývalo na živočíšnu výrobu (podstielanie, kŕmenie)  alebo výživu pôdy. Táto hodnota až päťnásobne prevyšuje súčasnú spotrebu energie v poľnohospodárstve, ktorá sa  pohybuje okolo 9,4 PJ.
   
     Z uvedeného bilancovania zdrojov biomasy vyprodukovanej v rezorte poľnohospodárstva je zrejmé, že jej energetický potenciál vysoko prevyšuje súčasnú spotrebu energie v poľnohospodárstve. Perspektívne predpokladáme, že na využívanie energie v poľnohospodárstve vyrobenej z poľnohospodárskej biomasy bude postačovať približne 50 % vyprodukovanej biomasy na výrobu tepla, asi 1 mil. ton, čo predstavuje energetický ekvivalent cca 14 PJ.

     Zostávajúca vyprodukovaná biomasa rastlinného pôvodu, určená na výrobu tepla môže byť dodávaná na vytvárajúci sa trh s biomasou. Do tejto skupiny patrí 50 % biomasy na výrobu tepla, asi 1 mil. ton, časť biomasy zo živočíšnej výroby na výrobu 277 mil. m^3  bioplynu a celá  produkcia energetických plodín na výrobu 100 tis. ton MERO. Celkom na trh s biomasou môžeme dodať v súčasnej dobe produkciu poľnohospodárskej biomasy s energetickým ekvivalentom asi 32 PJ.

     Ekonomické zhodnotenie využívania poľnohospodárskej biomasy na energetické účely vychádza z vyčíslenia úspor, a to nahradením klasických uhľovodíkových palív poľnohospodárskou biomasou. Ročná produkcia 2 031 000 ton biomasy na spaľovanie predstavuje energetický ekvivalent 28,6 PJ tepla. Na vyprodukovanie rovnakého množstva tepla by bolo potrebných 786 mil. m^3 zemného plynu, čo predstavuje finančnú hodnotu viac ako 7 miliárd Sk. Naproti tomu náklady na produkciu biomasy možno odhadnúť na 0,6 až 1 miliárd Sk. Úspora v tomto prípade predstavuje viac ako 6 miliárd Sk.

     Podobne by bolo možné vyčísliť úsporu pri nahradení zemného plynu bioplynom.

     Toto ekonomické zhodnotenie jasne poukazuje na reálnu možnosť zníženia nákladov na energiu jednak v rezorte poľnohospodárstva ale po vytvorením trhu s biomasou aj v iných odvetviach hospodárstva.

1.2	Lesnícka biomasa (dendromasa)

     Hlavným zdrojom dendromasy na Slovensku je lesné hospodárstvo, kde je možné využiť časť vyťaženého dreva, ktoré je nevhodné pre použitie v drevospracujúcom priemysle a drevospracujúci priemysel, ktorý vo výrobnom procese produkuje odpady dreva vhodné na energetické využitie.
     Veľmi významným perspektívnym zdrojom je drevná hmota, ktorú možno produkovať na máloproduktívnych poľnohospodárskych pôdach, resp. iných nelesných pozemkoch napr. formou intenzívnych porastov. Časť týchto pozemkov je už v rôznej miere zalesnená v dôsledku sukcesie drevín.

     Ďalšími zdrojmi paliva dendromasy sú zeleň v intravilánoch mesta, obcí, brehové porasty, vertolamy, stromoradia ciest, drevný komunálny odpad, porasty rastúce pod elektrovodmi,  drevné splaveniny riek a pod.

a) Kvantifikácia a štruktúra zdrojov dendromasy v lesnom hospodárstve

     Slovenská republika s výmerou lesov, ktorá k 31. 12. 2003 predstavovalo 2,004 mil. ha (až 43 % územia) má veľmi priaznivé podmienky pre tvorbu potenciálu lesnej dendromasy.
     Porastové zásoby dreva dosiahli v roku 2003 hodnotu 428,3 mil. m^3, ktorá je o 125 mil. m^3 vyššia ako v roku 1970. Zásoba dreva za uvedené obdobie vzrástla zo 171 m^3/ha na 223 m^3/ha. Medziročný nárast zásob dreva za obdobie 2002 – 2003 predstavuje 5 mil. m^3. Z ročnej evidovanej ťažby dreva 6 652 tis. m^3 v roku 2003 a výslednom sortimentovom využití dreva z celkovej organickej hmoty stromov na úrovni okolo 50 % približne rovnaké množstvo drevnej hmoty v podobe pňov, koreňov, kôry, vetiev vrcholových častí stromov a ihličia alebo lístia zostáva v lese a časť z neho tvorí potenciálnu rezervu pre energetické využitie.

     Podľa prognóz bude ťažba dreva mierne vzrastať na 6,7 mil. m^3 v roku 2010, s možnosťou nárastu na 7,0 mil. m^3 v roku 2020.

Vývoj vykonaných ťažieb dreva
Tabuľka 3
Ukazovateľ | Rok

1980
tis. m^3

1990
tis. m^3

2002
tis. m^3

2003
tis. m^3

Ihličnatá | 2 758 | 2 777 | 3 209,5 | 3 508,5
Listnatá | 3 106 | 2 499 | 3 038,7 | 3 143,5
Spolu | 5 864 | 5276 | 6 248,2 | 6 652,0

     Pri zohľadnení všetkých súčasných ekologických, ekonomických a technických dôvodov predstavuje ročne využiteľný odpad z lesnej výroby 750 tis. ton, v ktorom je zahrnutá tenčina do 7 cm, nespracovaná časť hrubiny, dendromasa z prerezávok mladých lesných porastov a pri povolených technológiách obnovy lesa vytrhané pne a korene. Ročná výroba palivového dreva predstavuje 260 tis. ton a vrátane samozásobovania obyvateľstva dosahuje 400 tis. ton a 220 tis. ton predstavuje disponibilná zásoba energetických porastov listnatých drevín (agát, dub cerový, hrab), ktoré budú počnúc rokom 2004 pre vedený účel postupne vyčleňované pri obnove lesných hospodárskych plánov do roku 2014.

     Ďalším potenciálnym zvýšením bilancií lesnej dendromasy  po roku 2010 budú zdroje zo zvýšenia ťažby dreva. Podiel energeticky využiteľnej dendromasy bude závisieť z prerozdelenia zdrojov dreva na trhu.

     Celkový ročný potenciál Slovenska v produkcii lesnej dendromasy vhodnej na energetické využitie do roku 2010 dosiahne približne 1 810 tis. ton.
     Po roku 2010 sa bilancia disponibilnej lesnej dendromasy môže reálne zvýšiť o potenciál z produkcie energetických porastov založených na základe vykonanej rajonizácie území vhodných pre pestovanie energetických lesov na výmere 45 400 ha s produkciou 440 tis. ton prevažne rýchlorastúcich drevín topoľov a vŕb pri krátkom produkčnom cykle 3 – 5 rokov.

     Stanovenie teoretického potenciálu lesnej dendromasy využiteľnej na energetické účely výrazne ovplyvňuje odbytová cena tzv. zameniteľných sortimentov a náklady na ich výrobu. Ide najmä o vlákninové drevo používané v celulózovo-papierenického priemysle. Zaujímavé sú najmä oblasti s malým podielom guľatinového dreva, kde klasické výrobné postupy a dopravné náklady neumožňujú dosiahnutie primeranej ekonomickej efektívnosti. Riešením je výroba palivových štiepok pre odberateľov v spádovej oblasti produkcie paliva. Takto sa na 
výrobu energie zužitkuje aj časť vlákninového dreva. Štiepkovaním celých, resp. častí stromov (po vymanipulovaní guľatinového dreva) možno dosiahnuť zužitkovanie aj doteraz nevyužívanej tenčiny a hrubiny korún stromov. Podľa predbežných odhadov možno  takto využiť 20 až 30 % ročnej produkcie vlákninového dreva, t.j. 600 – 900 tis. m^3.

     Predpokladá sa, že na trh s dendromasou pre energetické využitie vstúpi aj komunálna sféra a podnikateľské firmy s produkciou z čistenia a orezov stromoradí, parkov, zelene zo sídelných centier, ako aj z udržiavania voľne rastúcej zelene, pozemkov okolo železničných tratí a produktovodov v objeme 300 tis. ton ročne.

     Potenciál zdrojov dendromasy tak do roku 2020 vzrastie oproti súčasnému stavu o 714 – 914 tis. ton ročne, takže celkový potenciál energeticky využiteľných zdrojov môže dosiahnuť 2524 – 2724 tis. ton ročne.

Využiteľný potenciál lesnej dendromasy na energetické využitie v SR
                                                                                                                               Tabuľka 4

Zložka stromovej dendromasy -  sortiment

Ročné množstvo
t

Energetický ekvivalent
PJ

Kôra | 360 000 | 3,4
Tenčina, nezužitkovaná hrubina | 375 000 | 3,5
Pne a korene | 25 000 | 0,2
Palivové drevo | 485 000 | 4,6
Prestarnuté porasty | 300 000 | 2,9
Manipulačné odpady | 120 000 | 1,1
Odpady z prerezávok | 15 000 | 0,1
Odpady po mechanickom spracovaní dreva v organizáciách LH | 130 000 | 1,1
Spolu | 1 810 000 | 16,9

Z toho množstvo, ktoré sa energeticky využije v súčasnosti

768 000

7,3
42 %

b) Dendromasa z produkcie drevospracujúceho priemyslu

     Významným zdrojom energeticky zužitkovateľného dreva je drevospracujúci priemysel, ktorý vytvára 1 410 tis. ton odpadu ročne. Z tohto množstva je 950 tis. ton odpadu, ktorý vzniká pri mechanickom spracovaní dreva, z čoho je 648 tis. ton odrezkov a 302 tis. ton pilín. Zostatok 460 tis. ton predstavuje čierny výluh pri chemickom spracovaní dreva. Celková energetická hodnota využiteľného odpadu z drevospracujúceho priemyslu je 18,1 PJ, z toho sú 2/3 z mechanického spracovania dreva a 1/3 z čierneho výluhu. Najväčšími producentmi odpadu sú veľké drevospracujúce podniky, ktoré sú zároveň veľkými spotrebiteľmi  energie (elektriny a tepla). Sú to vhodné základné predpoklady na to, aby boli pre tieto podniky vybudované energetické systémy na báze využívania drevného odpadu. Najväčšie koncentrácie energeticky využiteľnej biomasy z mechanického spracovania dreva sú v okresoch Čadca, Brezno, Lučenec a Svidník.

     Vo veľkých drevospracujúcich podnikoch sú odpady zužitkované na výrobu veľkoplošných aglomerovaných materiálov a na energiu. V menších prevádzkach sa odpady nespracovávajú a sú potenciálne k dispozícii na energetické účely.

Ročný celkový a využiteľný potenciál dendromasy na energetické využitie vznikajú v drevospracujúcom priemysle SR v roku 2002:
Tabuľka 5
Druh odpadu | Celkový potenciál | Využiteľný potenciál | Súčasné energetické využitie
| t | PJ | t | PJ | t | PJ
Suché odpady | 620 000 | 10,4 | 320 000 | 5,4 | 190 000 | 3,2
Vlhké odpady | 970 000 | 9,7 | 630 000 | 6,3 | 270 000 | 2,7
Kvapalné odpady | 460 000 | 6,4 | 460 000 | 6,4 | 460 000 | 6,4
Spolu | 2 050 000 | 26,5 | 1 410 000 | 18,1 | 920 000 | 12,3

     Časť celkového potenciálu sa využíva ako druhotná surovina na technologické  spracovanie, najmä aglomerované materiály v drevokombinátoch, ďalej v stavebníctve a pod.

     Časť využiteľného potenciálu sa používa v poľnohospodárstve, je predmetom exportu, resp. sa nevyužíva.

     V súčasnosti sa odpady z časti využívajú na krytie vlastnej energetickej spotreby podnikov, resp. ako palivo pre obyvateľstvo.

c) Energetické porasty lesných drevín

     Energetické porasty rýchlorastúcich drevín (topoľ, vŕba, agát, osika, jelša), jednodročných a viacročných energetických plodín tvoria perspektívny zdroj palivovej biomasy. Energetické porasty možno zakladať na plochách nevhodných pre klasickú poľnohospodársku a lesnícku produkciu, na pôdach dočasne vylúčených z poľnohospodárskej výroby, pôdach kontaminovaných, vhodných len na produkciu pre nepotravinárske účely a tiež na zdevastovaných plochách v priemyselných aglomeráciách.

     V Slovenskej republike boli v rokoch 2000 – 2001 vykonanou rajonizáciou území vhodných pre pestovanie energetických lesov podľa BPEJ vybrané vhodné lokality s výmerou 8 400 ha na lesnom pôdnom fonde a 37 000 ha poľnohospodárskych pôd, kde je predpoklad pri veľmi krátkej dobe obratu 3 – 5 rokov dosahovať priemerný prírastok okolo 10 ton sušiny ročne. Pre overovanie   možností   produkcie  sú  založené   pokusné  porasty   šľachtených topoľov,  vŕb a agáta, ktoré potvrdzujú reálne možnosti využívania takto zakladaných energetických porastov.
     V roku 2003 bolo podľa pokynu MP SR započaté  vyčleňovanie energetických porastov listnatých drevín, najmä agáta a topoľa šľachteného v nížinných a pahorkatinných oblastiach Slovenska, ktorých obhospodarovanie bude orientované na pestovanie dendromasy pre energetické využitie s celkovým rozsahom 10 – 12 tis. ha. Takto vyčlenené energetické porasty môžu produkovať 220 tis. ton dendromasy ročne.

     Očakávané výrazné zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe PEZ a využívanie máloproduktívnych poľnohospodárskych pôd na pestovanie energetických porastov vytvára predpoklad podstatného nárastu potenciálu energeticky využiteľnej biomasy na Slovensku. Zároveň bude možné podporiť ďalší rozvoj trhu s palivovou dendromasou. Použitie palivovej dendromasy z energetických porastov sa predpokladá v komunálnej sfére, v energetike, v lesníctve, v poľnohospodárstve a pod.

     Energetické porasty účelovo založené na maximálnu produkciu biomasy budú plniť aj ostatné funkcie, najmä pôdoochrannú, protieróznu a čiastočne aj krajinotvornú.

2.  Súčasný stav vo využívaní biomasy na energetické účely

     Využívanie poľnohospodárskej biomasy na výrobu energie je v SR v štádiu pokusných overovacích prevádzok na jednotlivých farmách a poľnohospodárskych družstvách. Ako príklady využívania poľnohospodárskej biomasy na energetické účely možno spomenúť: slama na vykurovanie objektov sa využíva v PD Prašice s ročnou spotrebou 78 t a inštalovaným výkonom 235 kW. V PD Liptovský Ondrej vykurujú dielňu drevnou štiepkou z náletu lesných drevín z TTP s inštalovaným výkonom 40 kW. V komunálnej sfére je situácia o niečo lepšia, keď je na Slovensku v prevádzke okolo 23 väčších zariadení na spaľovanie biomasy, hlavne drevnej štiepky, pri inštalovaných výkonoch od 80 kW do 10 MW.
   
  Aj energetický potenciál odpadu zo živočíšnej výroby v podobe exkrementov je značný. Na Slovensku sa zatiaľ však táto forma výroby energie využíva len na štyroch farmách a to vo VPP Kolíňany, kde je demonštračná bioplynová stanica SPU v Nitre, projektovaná na spracovanie hnojovice od 80 VDJ s nainštalovanou kogeneračnou jednotkou s maximálnym elektrickým výkonom 22 kW a maximálnym tepelným výkonom 45,5 kW, v Agros, s. r. o. Bátka s projektovanou kapacitou spracovania hnojovice od 13 200 ošípaných a hydinového trusu od 220 000 nosníc, PPD Brezov s kapacitou na spracovanie maštaľného hnoja od 300 VDJ a v Kapušanoch pri Prešove. V komunálnej sfére je situácia o niečo lepšia a hlavne pri čističkách odpadových vôd je v prevádzke 24 bioplynových staníc.

     Na Slovensku je v súčasnosti vybudovaná výrobná kapacita na výrobu biopalív v objeme cca 125 tis. ton.

     V súčasnosti sa v lesnom hospodárstve na energetické účely využívajú zdroje palivového dreva, drevný odpad z pridružených drevárskych výrob a štiepky z ťažbových a manipulačných odpadov. V roku 2003 organizácie lesného hospodárstva použili na vlastnú spotrebu 23,1 tis. ton lesnej dendromasy s energetickou hodnotou 222 TJ. Organizácie lesného hospodárstva prevádzkujú 14 kotolní s celkovým inštalovaným výkonom 20 MW s jednotkovým výkonom 100 – 1500 kW.

     V lesnom hospodárstve sa potenciál dendromasy v súčasnosti využíva výhradne na výrobu tepla. Už v rokoch 2002  a 2003 sa s ohľadom na prebiehajúcu liberalizáciu cien energií prejavil  zvýšený  záujem obyvateľstva na vidieku o palivové drevo,   čo malo za následok nielen nárast cien tohto sortimentu, ale aj zvýšenie odbytu. Hoci celkové ceny dreva v roku 2003 klesli, cena palivového dreva bola k 31.03.2004 o 35 % vyššia ako na začiatku roka 2002.

     Vzhľadom na odčerpávanie disponibilných zdrojov dendromasy sa v roku 2003 začal prejavovať tlak zahraničných odberateľov z Maďarska na export energetického dreva pre rekonštruovaný veľkokapacitný energetický blok elektrárne v Kazincbarcike, len 30 km od hraníc SR. V cenách o 20 – 30 % vyšších ako na domácom trhu. Najväčším súčasným domácim odberateľom energetického dreva sú SES Tlmače, ktorým Lesy SR š.p. Banská Bystrica, odštepný závod Levice dodávajú ročne okolo 22 tis. ton štiepky.

     Celkove sa v roku 2003 podľa údajov Zelenej správy 2003 energeticky využíva 768 tis. ton lesnej dendromasy, t. j. 42 % súčasného potenciálu.

     V súčasnosti je na Slovensku v prevádzke viac ako 500 menších piliarskych prevádzok. Pri výťažnosti porezu nie viac ako 60 – 62 % predstavujú odpady v členení 65 % odrezky a 35 % piliny. Časť týchto odpadov je používaná na prevádzku vlastných sušiarní dreva, časť sa zužitkováva na výrobu veľkoplošných aglomerovaných materiálov (Bučina, Kronospan, Swedwood),  značná   koncentrácia    energeticky   využiteľne j dendromasy   z mechanického 
spracovania dreva v týchto prevádzkach doposiaľ zostáva bez využitia, napr. v okresoch Čadca, Brezno, Lučenec, Svidník.

     V súčasnosti je pred začatím skúšobnej prevádzky výrobňa drevených paliet v Kysuckom Lieskovci, ktorá bude produkovať 12 tis. ton ekologického paliva. Iniciatíva združenia Biomasa sa orientuje na postupnú rekonštrukciu 44 kotolní pre využitie drevného odpadu z píl a drevospracujúcich podnikov severozápadného Slovenska a jeho zhodnotenie vo verejnom sektore (obce, školy, zdravotnícke zariadenia).

3.	Bariéry realizácie využívania biomasy na energetické účely

3.1 Technické bariéry

-	nedostatok technického, strojového a technologického vybavenia domácej výroby
-	vysoká investičná náročnosť dovážaných zariadení
-	na niektoré pracovné operácie nie sú vyvinuté vhodné strojno-technologické zariadenia napríklad na spracovanie drevného odpadu zo sadov a vinohradov, zariadenia so zvýšenou svahovou dostupnosťou pre likvidáciu stromového náletu na trvalých trávnych porastoch v horských a podhorských oblastiach, tiež zariadenia na spaľovanie niektorých druhov biomasy
-	nízka úroveň, príprava a spracovanie projektov na využívanie  biomasy ako zdroja energie v rezorte pôdohospodárstva, čo platí všeobecne aj pre ostatné obnoviteľné zdroje energie najmä slnečnú, veternú a geotermálnu energiu
-	absencia systematického domáceho výskumu v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a zvlášť energetického zhodnotenia biomasy v rezorte pôdohospodárstva

3.2	Ekonomické bariéry

-     nestabilné podnikateľské prostredie
-	nedostatok voľného kapitálu u poľnohospodárskych a lesníckych subjektov
-	nezáujem komerčných bánk o financovanie projektov využívania pôdohospodárskej biomasy na energetické účely
-	nedostatočná štátna podpora projektov na využívanie biomasy
-	nevýhodná výkupná cena energií do rozvodných sietí
-	nejednotné kritériá pre poskytovanie licencií a povolení, meniace sa podľa inštitúcie zodpovednej za podporný program
-	investičné náklady do energeticky efektívnych technológií sú často negatívne porovnávané s konvenčnými bez toho, aby sa zvážili prevádzkové náklady, dosah na životné prostredie a úroveň zamestnanosti

3.3	Legislatívne bariéry

    Súčasná legislatíva nerieši problematiku obnoviteľných zdrojov energie komplexne príslušnou právnou úpravou formou samostatného zákona. Tým  aj nedostatočne motivuje a podporuje využívanie poľnohospodárskej biomasy na energetické účely. K otázkam obnoviteľných zdrojov energie sa okrajovo zmieňujú len niektoré zákony.

     Legislatívne bariéry sa javia ako hlavné príčiny zaostávania SR vo zvyšovaní podielu výroby energie z OZE. 

3.4  Personálne bariéry

-	nedostatočná príprava odborníkov pre oblasť OZE a to stredoškolsky aj vysokoškolsky vzdelaných
-	chýbajúci systém rekvalifikácii záujemcov o novú oblasť – využívania OZE
-	chýbajúci systém periodického vzdelávania pre vedúcich pracovníkov poľnohospodárskej, potravinárskej aj lesníckej výroby

4.  Návrh koncepcie využitia energetického potenciálu pôdohospodárskej biomasy

     Z bilancovania zdrojov pôdohospodárskej biomasy je zrejmé, že jej energetický potenciál vysoko prevyšuje skutočnú spotrebu energie v poľnohospodárstve. Charakter a vlastnosti pôdohospodárskej biomasy podľa poznatkov a skutočnosti v zahraničí naznačujú, že jej využitie na energetické účely umožňuje s pomerne malými investíciami dosiahnuť okamžitý ekonomický efekt. V praxi to znamená zníženie požiadaviek na spotrebu energie vo forme zemného plynu, vykurovacieho oleja či elektrickej energie.

     Pri návrhu koncepcie sa vychádza zo súčasných programových dokumentov Strednodobá koncepcia politiky rezortu pôdohospodárstva na roky 2004 až 2006,  Koncepcia využívania obnoviteľných zdrojov energie, v súlade s dokumentami EÚ smernicou 2003/30/ES, smernicou 2001/77ES a s cieľom naplniť zámery EÚ rozpracované v Zelenej knihe Európskej komisie a SR vo využívaní OZE do roku 2010. Európska komisia pripravuje na rok 2005 predložiť Akčný plán na využitie biomasy na energetické účely.

     Návrhy koncepcie využitia energetického potenciálu pôdohospodárskej biomasy smerujeme do dvoch oblastí:

- Využívanie pôdohospodárskej biomasy v rezorte pôdohospodárstva
- Využívanie pôdohospodárskej biomasy na trhu s biomasou

4.1	Využívanie pôdohospodárskej biomasy v rezorte pôdohospodárstva

     Z bilancie zdrojov poľnohospodárskej biomasy predpokladáme, že na priame využitie v poľnohospodárskych podnikoch na energetické účely bude postačovať produkcia asi 1mil. ton ročne, čo predstavuje energetický potenciál asi 14 PJ. Využitie tohoto množstva biomasy predstavuje  hodnotu okolo 384 mil. m^3 zemného plynu, čo v prepočte na Sk je viac ako 3,8 miliardy Sk. Z dostupných výsledkov experimentálnych prác môžeme konštatovať, že náhradou zemného   plynu biomasou sa dosiahla   úspora nákladov na energiu pri sušení 35 až 
40 %. Investičné náklady na strojno-technologickú linku na výrobu tepla o strednej kapacite 
400 kW sú orientačne asi 3 mil. Sk. Ak uvažujeme s možnosťou realizácie asi 100 prevádzok v rokoch 2004 – 2006, budú celkové investičné náklady v hodnote 300 mil. Sk.

     Disponibilné zdroje lesnej dendromasy umožňujú realizovať započaté zmeny v energetickej koncepcii lesného hospodárstva tak, aby do roku 2010 lesnícke subjekty využívali okolo l5 % týchto zdrojov na úrovni 275 tis. ton ročne, čo predstavuje energetický potenciál 2,8 PJ. 

     Tento zámer sleduje aj vytvorenie proficentra biomasa v rámci prebiehajúcej transformácie lesov SR š. p.

     Pokiaľ bude lesné hospodárstvo schopné využívať uvedené množstvo dendromasy, predstavuje úspora zemného plynu okolo 80 mil. m3 ročne v hodnote 800 mil. Sk. Predpokladá sa úprava energetického hospodárstva v l50 – 200 prevádzkach ako v štátnom, tak aj neštátnom sektore s nákladom investícií 300 – 400  mil. Sk. 

     Na realizáciu koncepcie využívania pôdohospodárskej biomasy v rezorte pôdohospodárstva navrhujeme tieto programy:

4.1.1  Program na využitie poľnohospodárskej biomasy na výrobu tepla

Cieľ: Úspora energie z klasických zdrojov na výrobu tepla.

Predmet: Zmena palivovej základne v poľnohospodárskej prvovýrobe, objekty živočíšnej výroby.

Subjekt: Právnická alebo fyzická osoba, ktorá podniká v oblasti poľnohospodárskej prvovýrobe, napr. chov hydiny, odchov odstavčiat, dojárne a pod.

Forma: Nenávratná priama dotácia z finančných prostriedkov Sektorového operačného programu, ďalej SOP, „Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka“ a „Plánu rozvoja vidieka“.

Rozsah podpory: Uzatvorený objekt, farma alebo výrobná jednotka v živočíšnej výrobe.

Potreba finančných prostriedkov: do 50 % investičných nákladov alebo max. 3000 tis. Sk.

Realizácia: na základe schváleného projektu na podporu v rámci SOP.

4.1.2 Program na využívanie poľnohospodárskej biomasy  ako zdroja energie v sušiarenstve

Cieľ: Znížiť spotrebu energie na sušenie poľnohospodárskych produktov.

Predmet: Zmena palivovej základne pre nízkoteplotné sušiarne, nové alebo rekonštruované, na dosúšanie zrnín, ovocia, liečivých rastlín a koreninovej zeleniny.

Subjekt: Právnická alebo fyzická osoba, ktorá podniká v  poľnohospodárskej prvovýrobe, pri výrobe zrnín, ovocia, koreninovej zeleniny a iných plodín. Podnikanie vo výrobe surovín pre potravinárske spracovanie.

Forma: Nenávratná priama dotácia z finančných prostriedkov SOP „Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka“ a „Plánu rozvoja vidieka“.

Rozvoj podpory: Uzatvorený objekt, prevádzka na tepelné spracovanie produktov rastlinnej výroby.

Potreba finančných prostriedkov: do 50 % investičných nákladov alebo 3000 tis. Sk.

Realizácia: Na základe schváleného projektu na podporu v rámci SOP.

4.1.3. Program na využitie dendromasy primárnym spracovaním dreva

Cieľ: Podpora subjektov pri spracovaní dendromasy na energetické využitie

Predmet: Zmena palivovej základne v lesnom hospodárstve 

Subjekt: Súkromní vlastníci lesov alebo ich združenia, obce alebo ich združenia, užívatelia cirkevných lesov alebo súkromné podnikateľské subjekty lesníckych služieb a právnické osoby,  ktorých kapitálový podiel vo vlastníctve štátu je nižší ako 50 %  

Forma:  nenávratná priama podpora z finančných prostriedkov SOP „Plánu rozvoja vidieka“, opatrenia trvalo udržateľné lesné hospodárstvo a rozvoj lesníctva 

Rozsah podpory: investície na obstaranie strojov a technológie na prvotné spracovanie dreva – štiepkovanie 

Potreba finančných prostriedkov: do 40 % investičných nákladov z verejných zdrojov 

Realizácia: na základe schváleného projektu na podporu v rámci SOP 

4.1.4. Program na zalesňovanie poľnohospodárskej pôdy 

Cieľ: Obnova ekologických a sociálnych funkcií lesov vo vidieckych oblastiach so zameraním na energetické využitie dendromasy

Predmet: Zmena energetického hospodárstva v rámci rozvoja vidieka 

Subjekt: Právnické a fyzické osoby vlastniace poľnohospodársku pôdu alebo subjekty, ktoré majú pôdu v dlhodobom prenájme (minimálne 20 rokov) a majú súhlas vlastníka pôdy 

Forma: nenávratný priamy príspevok z finančných prostriedkov SOP – „Plánu rozvoja vidieka“

Rozsah podpory: Výsadba musí byť v súlade s miestnymi podmienkami a zlučiteľná so životným prostredím v rámci jedného projektu max 10 ha. 

Potreba finančných prostriedkov: 100 % podpora z verejných zdrojov 

Realizácia: na základe schváleného projektu na podporu v rámci SOP 

4.1.5	Programy na podporu vedy a výskumu

     Pre urýchlenie realizácie navrhovanej koncepcie bude potrebné výskumne a vývojovo riešiť tieto okruhy problémov: 

-	výskum a vývoj, techniky a technológií spracovania a energetického využívania      cieľavedomého pestovania biomasy k energetickým účelom, cca 10 mil. Sk,

-	výskum a vývoj techniky a technológií spracovania a energetického využitia odpadovej biomasy využiteľnej k energetickým účelom, čiastka cca 10 mil. Sk,

-	výskum a vývoj výroby bioplynu a jeho využitie, so zameraním na ekonomicky reálne pestovanie poľnohospodárskych plodín na ornej pôde, vhodných ako komponenty pre výrobu bioplynu, čiastka cca 5 mil. Sk,

-	výskum a vývoj problematiky štandardizácie biomasy ako základne pre otvorenie obchodu s týmito komoditami, čiastka cca 7 mil. Sk.

Celkom na programy vedy a výskumu bude potrebné v rokoch 2006 až 2008 cca  32 mil. Sk

4.1.6    Programy na podporu poradenstva

     Zabezpečiť poradenstvo pre producentov pôdohospodárskej biomasy o možnostiach jej využitia na energetické účely prostredníctvom poradenských organizácií rezortu a ústavov, ktoré sa touto problematikou zaoberajú. Činnosť   zabezpečovať  poskytovaním odborného poradenstva pri projektoch, vydávaním informačných a propagačných materiálov a organizovaním odborných seminárov.

     Na túto činnosť vyčleniť čiastku 3 mil. Sk

4.2  Využitie pôdohospodárskej biomasy na trhu s biomasou 

     Rezort pôdohospodárstva ako významný producent poľnohospodárskej biomasy môže ponúknuť z bilancovaných zdrojov:

-	časť biomasy na spaľovanie v objeme asi 1 mil. ton, s energetickým ekvivalentom 14 PJ
-	časť biomasy zo živočíšnej výroby na výrobu bioplynu v objeme do 277 mil. m^3 bioplynu, s energetickým ekvivalentom 6,9 PJ
-	produkcia energetických plodín na výrobu 100 tis. ton bionafty, s energetickým ekvivalentom 11 PJ

     Výhodou tejto ponuky je skutočnosť, že ročná produkcia poľnohospodárskej biomasy je prakticky nemenná a je okamžite pripravená na spracovanie a využitie. Aktuálna ponuka poľnohospodárskej biomasy predstavuje hodnotu energetického ekvivalentu 31,9 PJ tepla alebo 8,8 TWh.

     V budúcnosti bude možné počítať aj s výmerou 100 000 ha ornej pôdy na pestovanie energetických plodín s produkciou biomasy asi 1 500 000 ton, s energetickým potenciálom až 22 PJ tepla alebo 6,1 TWh.
     
     Celková ponuka poľnohospodárskej biomasy na trh tak môže dosiahnuť takmer 54 PJ tepla alebo až 15 TWh.

     Využiteľný potenciál palivovej dendromasy v lesnom hospodárstve vychádza zo súčasného spôsobu obhospodarovania lesov a možno ho z hľadiska najbližších 10 až 20 rokov značne zvýšiť. To perspektívne platí aj o možnostiach produkcie dendromasy na máloproduktívnych poľnohospodárskych pôdach a o využití dendromasy z ostatných zdrojov. 

     Súčasný stav ťažby dreva v lesoch Slovenska predstavuje 6,2 – 6,5 mil. m^3 ročne. Veľkoplošná inventarizácia lesov Slovenskej republiky pripravovaná na roky 2004 – 2005 posúdi prírodné podmienky lesov, ich zdravotný stav, ale aj ťažbové možnosti na národnej i regionálnej úrovni s predpokladom zvýšenia ťažieb nad 7,0 mil. m^3 t. j. na približne 60 – 65 % ťažiteľného prírastku lesov. 

     Na možnosti využitia dendromasy v rámci rozvoja domácich obnoviteľných zdrojov energie bude mať významný vplyv aj prerozdelenie trhu so surovým drevom. Rakúsko ako jeden z európskych lídrov vo využívaní OZE intenzívne pracuje na dosiahutí ambiciózneho indikatívneho cieľa dosiahnuť do roku 2010 rozhodujúci podiel OZE na výrobe elektrickej energie. Reálnym príkladom je viac ako 800 fungujúcich prevádzok na biomasu so spotrebou 10 mil. m^3 dreva ročne, ako aj rozostavaná výstavba energetického zariadenia na biomasu s inštalovaným výkonom 60 MW pri Viedni a ročnou spotrebou dreva 400 tis. m^3. Rakúska strana sa netají tým, že pri cenách 30 – 50 EUR za m^3 prenikne na slovenský trh, čím výrazne ovplyvní dodávky dreva pre domáci drevospracujúci priemysel najmä v kvalite vlákninového dreva potrebného pre celulózky a výrobu aglomerovaných materiálov. Obdobné kroky podniká aj Maďarsko v oblasti juhovýchodného Slovenska. 

	Uvedené informácie upozorňujú na nutnosť urýchlene prijať koncepčné opatrenia na aktivizovanie plnenia opatrení vyplývajúcich z koncepcie obnoviteľných zdrojov energie pre SR, pretože môže nastať situácia, že významnú časť dendromasy skúpia na trhu s drevom okolité štáty, ktoré venujú podpore OZE viac pozornosti a prostriedkov. 

	Pre naplnenie zámeru rozvoja využívania dendromasy v rámci OZE treba zrealizovať:
•	v rámci regionálnych energetických koncepcií využívanie dendromasy z produkcie lesného hospodárstva orientovať na spotrebu l 535 tis. ton ročne v horizonte roka 2010,

•	z dostupného potenciálu dendromasy využiť možnosti prídavného spaľovania s klasickými palivami v rekonštruovaných energetických zariadeniach s možnosťou inštalovaného výkonu okolo 50 – 100 MW výroby elektrickej energie po roku 2010. 

Celková ponuka dendromasy predstavuje v lesnom hospodárstve pre trh do roku 2010 1 810 tis. ton ročne s energetickým ekvivalentom l6,9 PJ. V roku 2020 dosiahne 2 724 tis. ton, t.j. 25,5 PJ, pričom vrátane zdrojov dendromasy drevospracujúceho priemyslu a ostatných komunálnych zdrojov dosiahne 47 PJ. 

     Vzhľadom na rôznorodosť zdrojov biomasy sú reálne spôsoby jej ďalšieho využitia ako zdroja tepla na vykurovanie objektov v komunálnej sfére, zdroja bioplynu na výrobu elektrickej energie, zdroja biopalív použitých ako prímes do motorovej nafty, prípadne ďalšie využitie, napr. slamy v stavebníctve, chemickom priemysle a pod.

Celkový energetický potenciál biomasy v rezorte pôdohospodárstva
Tabuľka 6
Druh biomasy | Energetický ekvivalent
| TWh | PJ

Poľnohospodárska biomasa

Lesná biomasa

Odpad z drevospracujúceho priemyslu

12,89

4,69

7,36

46,5

16,9

26,5

Spolu | 24,94 | 89,9

     K širokému uplatneniu využitia biomasy na výrobu elektrickej energie alebo plynu do rozvodných sietí bráni celý rad ekonomických a legislatívnych prekážok. Najvhodnejšou formou odstránenia týchto prekážok by bolo prijatie samostatnej legislatívnej normy v podobe zákona o využívaní obnoviteľných zdrojov energie, ktorý by riešil komplexne otázky týkajúce sa využívania OZE na výrobu, rozvod, využívanie a obchodovanie s energiou z týchto zdrojov. 

Zákon by mal riešiť:

-	stanovenie podmienok pre výrobu, rozvod, využívanie a obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov energie,
-	v oblasti daňovej politiky zaviesť daňové úľavy v prospech OZE, resp. naopak daňové záťaže pre znečisťovateľov prostredia, využívajúcich fosílne palivá, uhlíková daň a pod.
-	v oblasti obchodovania doriešiť otázky cien energií s prihliadnutím na energie z OZE,
-	stanoviť podmienky s obchodovaním so zelenými certifikátmi a spalinami,
-	stanoviť minimálnu výkupnú cenu 1 kWh elektrickej energie vyrobenej z OZE do rozvodných sietí, ktorá by mala byť na úrovni 80 % predajnej ceny a zabezpečiť garanciu tejto ceny po dobu minimálne 15 rokov,
-	stanovenie minimálneho podielu 10 % obsahu biopalív v uhľovodíkových kvapalných palivách,
-	stanoviť minimálny podiel vyrobeného tepla z OZE na hodnotu 10 % do roku 2010,
-	stanoviť podmienky pestovania energetických plodín na 10 % pôdohospodárskej pôdy,
-	stanoviť podmienky podporných programov formou priamych podpôr na:
•	pestovanie energetických plodín a rýchlorastúcich drevín pestovaných na ornej pôde
•	investície do zariadení na využívanie OZE či už formou rekonštrukcií, modernizácie alebo výstavby
•	výskum využívania jednotlivých druhov OZE vrátane pôdohospodárskej biomasy
•	zavádzanie výsledkov výskumu do praxe
•	urýchlené vybudovanie skúšobného projektu na využívanie pôdohospodárskej biomasy v oblasti sušiarenstva, kde je možná úspora nákladov na energiu rádovo 60 – 70 %,
•	zabezpečenie podpory rozvoja výroby domácich technológií na zodpovedajúcej technickej úrovni,
•	odstránenie zložitých pravidiel financovania rozpočtových organizácií verejného sektora, ktoré znemožňujú samostatné rozhodovanie v oblasti hospodárenia s energiou,
-	sprehľadnenie, zjednotenie a zjednodušenie možností čerpania podporných a štrukturálnych fondov,
-	umožniť čerpanie podpory zo štrukturálnych fondov aj na zariadenia vyrábajúce energiu z OZE nielen pre vlastnú potrebu, ale aj na obchodovanie.

     Využívanie OZE má veľký význam nielen v oblasti ochrany životného prostredia, ale aj v oblasti ekonomickej a strategickej, hlavne možnosťou zníženia importnej závislosti SR od energetických nosičov, ktoré predstavujú v súčasnosti takmer 90 % celkovej potreby. 

     Dôležitú úlohu môže zohrať využívanie OZE aj v oblasti sociálnej vytváraním nových pracovných miest. Aby OZE mohli spĺňať ciele, ktoré sú do nich vkladané, je potrebné:

-	vypracovať regionálne energetické koncepcie využívania OZE na úrovni vyšších územných celkov,
-	vytvoriť poradenské centrum pre biomasu, ktoré bude sprostredkovávať technickú pomoc pri tvorbe projektov využívania biomasy,
-	realizovať osvetu medzi producentmi biomasy smerovanú na jej energetické zhodnotenie,
-	urýchlene zaviesť na univerzitách a stredných školách systematickú prípravu odborníkov pre oblasť OZE,
-	podporovať domácich producentov potrebnej technológie,
-	širšie využívanie biomasy na produkciu energie cestou splyňovania a následnej trigenerácie,
-	širšie zhodnocovanie biomasy v kombinovaných kotloch,
-	systematické pestovanie energetických plodín.

Medzi riziká rozvoja využitia  obnoviteľných zdrojov energie  je možno zaradiť:
-	nedostatok disponibilného kapitálu u podnikateľských subjektov,
-	nedostatočná previazanosť a deľba práce všetkých inštitúcií vedeckovýskumnej základne (štátne, súkromné, univerzity) pre riešenie komplexných projektov reagujúcich na aktuálne problémy v oblasti OZE,
-	pomalý proces reštrukturalizácie a modernizácie energetických technológií,
-	pomalá substitúcia neefektívnych technológií zvyšujúcich náklady na výrobu,
-	obmedzovanie finančnej podpory štátu pre aplikovaný výskum.

     Skúsenosti zo zahraničia však jasne ukazujú, že bez aktívnej podpory štátu nie je možný rozvoj využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovanie ich podielu na výrobe energie. Záverom možno konštatovať, že produkcia pôdohospodárskej biomasy aj jej využívanie na energetické účely môže značnou mierou prispieť k záväzku SR po vstupe do EÚ, že do roku 2010 bude 12 % výroby energie zabezpečované obnoviteľnými zdrojmi.