DÔVODOVÁ SPRÁVA

Všeobecná časť

Zhodnotenie stavu problematiky

	Na základe spoločensko-ekonomických zmien po roku 1989 došlo k podstatným zmenám právnej úpravy v oblasti kontroly v štátnej správe. Zákony o ľudovej kontrole boli v Českej a Slovenskej federatívnej republike nahradené zákonom FZ č. 405/1991 Zb. o kontrole v ČSFR, zákonom  SNR č. 418/1991 Zb. o štátnej kontrole a zákonom ČNR č. 552/1991 Zb. o státní kontrole. 
Zameranie štátnej kontroly smerovalo do dvoch oblastí, a to do oblasti hospodárenia s finančnými prostriedkami a do oblasti plnenia povinností vyplývajúcich zo všeobecne záväzných právnych predpisov alebo povinností uložených na základe týchto predpisov.
Zákon NR SR č. 10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe svojou orientáciou na kontrolu v štátnej správe Slovenskej republiky a s rozsahom zamerania nielen na kontrolu hospodárenia s  prostriedkami štátneho rozpočtu, ale napríklad aj na kontrolu plnenia úloh štátnej správy, vybavovania sťažností a petícií, nezodpovedná požiadavke jednotnej koncepcie finančnej kontroly vo verejnej správe. 
V právnom poriadku Slovenskej republiky zatiaľ nie je jednotne upravený systém finančnej kontroly a koordinácia jej výkonu, zriadenie vnútorného auditu na ústredných orgánoch, jeho metodické usmerňovanie, vydávanie audítorských postupov, výmena informácií, spolupráca a odborná príprava ako to vyplýva z čl. 84 Európskej dohody  o pridružení uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na druhej strane.
Základný legislatívny rámec v rámci práva Európskej únie v oblasti finančnej kontroly  a ochrany  pred  podvodmi  a iným  protiprávnym   konaním    predstavujú články č. 10 a 280 Zmluvy o Európskom spoločenstve – Amsterdamské znenie. Článok 10 ustanovuje, že členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia všeobecnej alebo osobitnej povahy, aby zabezpečili plnenie záväzkov vyplývajúcich z tejto zmluvy alebo z opatrení prijatých orgánmi Spoločenstva.
Článok 280 ustanovuje povinnosť členských štátov zamedziť podvodom a inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Spoločenstva pomocou opatrení podľa tohto článku, ktoré majú zabezpečiť v členských štátoch účinnú ochranu.  Členské štáty prijmú rovnaké opatrenia na zamedzenie podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Spoločenstva, aké prijímajú na zamedzenie podvodom poškodzujúcim ich vlastné finančné záujmy.
Okrem týchto základných ustanovení Amsterdamskej zmluvy upravujú oblasť finančnej kontroly opatrenia prijaté orgánmi Spoločenstva.  K nim patria najmä:
Smernica  Rady (EC) č. 1663/1995 – ustanovujúca podrobné podmienky pre aplikáciu Nariadenia Rady EHS č. 729/1970 týkajúceho sa postupu vyrovnávania účtov záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu.
Nariadenie Rady ES č. 1258/1999 – o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky v článku 4 ustanovuje, že výplatnými orgánmi budú agentúry a organizácie členských štátov, ktoré z hľadiska úhrad vykonávaných v rámci svojich sfér zodpovednosti poskytujú dostatočnú záruku kontroly uznateľnosti nárokov a ich súladu s pravidlami Spoločenstva pred schválením úhrady, riadneho a úplného  zúčtovania vykonaných úhrad ako aj predkladania potrebných dokladov v čase a spôsobom zodpovedajúcim pravidlám  Spoločenstva. 
Nariadenie Rady ES č. 1260/1999 – upravujúce všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch a zakladajúce všeobecné požiadavky na finančnú kontrolu ustanovuje v kapitole II článok 38, že členské štáty prevezmú zodpovednosť za finančnú kontrolu pomoci v prvom stupni. Medzi opatrenia, ktoré na tento účel prijmú, patrí najmä overenie toho, že boli zriadené riadiace a  kontrolné mechanizmy, ktoré sa vykonávajú v praxi tak, že zabezpečujú, aby sa fondy Spoločenstva využívali účinne a správne, a že finančné prostriedky, ktoré dostali k dispozícii sa používajú podľa zásad riadnej správy finančných prostriedkov, ako aj overovanie toho, že prehlásenia o výdavkoch predkladané Komisii sú správne a presné a zaisťovanie toho, že sú výsledkom účtovných systémov založených na overiteľných dokladoch. Komisia sa v rámci svojej zodpovednosti za vykonávanie celkového rozpočtu Európskych spoločenstiev presvedčí, že členské štáty majú také hladko fungujúce systémy riadenia a kontroly, že fondy Spoločenstva sú účinne a správne využívané.

Nariadenie Rady ES č. 1266/1999 – o koordinačnej pomoci kandidátskym krajinám v rámci predvstupovej stratégie  a doplnení Nariadenia EHS č.3906/1989. V úvode sa uvádza, že riadenie predvstupovej pomoci by malo byť postupne decentralizované na samotné kandidátske krajiny, berúc do úvahy ich kapacity riadenia a finančnej kontroly tak, aby sa mohli intenzívnejšie zúčastňovať predvstupového procesu. 
Nariadenie Rady ES č. 1267/1999 – o vytvorení nástroja štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie. Článok 9 ustanovuje, že Komisia bude požadovať, aby kandidátske krajiny zaviedli od 1.1.2000, avšak v každom prípade nie neskôr ako od 1.1.2002, systémy riadenia a  kontroly, ktoré okrem iného zabezpečia oddelenie funkcie riadenia a kontroly,  pravidelné overovanie správnosti vykonávania opatrení financovaných Spoločenstvom, zabránenie nezrovnalostiam (podvodom) a vykonania krokov proti nim. 
Nariadenie Rady ES č.1268/1999 o podpore Spoločenstva v predvstupových opatreniach poľnohospodárskeho a vidieckeho rozvoja kandidátskych  krajín strednej a východnej Európy v predvstupovom období v článku 9 ustanovuje, že Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 12 prijme metódy riadenia programu, opatrenia monitoringu a kontroly výkonu, systémy predchádzania a kontroly nezrovnalostí a postupov spätnej platby čiastok neoprávnene vyplatených. Bez dopadu na kontroly vykonávané kandidátskymi krajinami, Komisia a Dvor audítorov môžu prostredníctvom svojich vlastných sprostredkovateľov alebo riadne menovaných zástupcov vykonať priamu kontrolu na mieste, alebo finančný audit vrátane náhodných kontrol a záverečného auditu. 
V súlade s verejným záujmom na zvýšenie účinnosti, efektívnosti a hospodárnosti verejnej správy a s ohľadom na prebiehajúci proces prípravy Slovenskej republiky na vstup do Európskej únie, je potrebné vytvoriť legislatívne podmienky pre vybudovanie systému finančnej kontroly v takom rozsahu, aby bola zabezpečená dostatočná a účinná kontrola hospodárenia nie len s prostriedkami štátneho rozpočtu, ale v súlade so záujmami verejnosti, aj s ostatnými verejnými financiami, majetkom štátu a s prostriedkami Európskych spoločenstiev zo strany subjektov, ktoré s nimi hospodária.
Názov zákona vymedzuje systém vykonávania finančnej kontroly po vládnej línii, t.j. systému PIFC (Public Internal Financial Control – verejnej  vnútornej finančnej kontroly). Súčasťou tohto celkového systému, aj keď s osobitným postavením je vnútorný audit.

Náš súčasný kontrolný systém je zameraný predovšetkým na výkon následnej kontroly, čo najmä pri kontrole hospodárenia s finančnými prostriedkami aj podľa názoru Európskej komisie je málo účinné a následná náprava nedostatkov a náhrada vzniknutých strát z nesprávneho postupu pri nakladaní s finančnými prostriedkami je obtiažna. 
Preto sa navrhovanou právnou úpravou zavádza vykonávanie predbežnej (ex ante) finančnej kontroly, priebežnej (on going) finančnej kontroly, následnej (ex post) finančnej kontroly a novým prvkom v systéme bude vykonávanie vnútorného auditu na centrálnej úrovni.
Dôvodom na vypracovanie zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov je aj potreba riešiť prípravu Slovenskej republiky na vstup do Európskej únie úpravou fungovania systému finančnej kontroly vo verejnej správe podľa európskych štandardov pri správe vlastných finančných prostriedkov, ako aj prostriedkov poskytnutých zo zahraničia tieto zámery boli rozvedené v materiály koncepcia vnútornej finančnej kontroly vo verejnej správe, ktorý schválila vláda SR uznesením č. 852/2000.
K celkovému zameraniu predkladaného návrhu zákona treba uviesť, že jeho základným cieľom je zabezpečenie právneho predpokladu pre vytvorenie funkčného kontrolného systému vo verejnej správe, úlohou ktorého bude systematicky overovať, či sa verejné prostriedky používajú v súlade s právnymi predpismi a stanovenými pravidlami a či je zabezpečená ochrana pred negatívnymi vplyvmi.
Zabezpečená je aj spolupráca s kontrolnými orgánmi Európskych spoločenstiev, vrátane umožnenia vykonávať finančné kontroly na mieste.
Návrh zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. 
Návrh zákona nemá negatívny vplyv na zamestnanosť z dôvodu potreby nových pracovných miest. Predkladaný návrh zákona bol podľa § 6 zákona č. 106/1999 Z.z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky. 

Hospodársky a finančný dosah návrhu zákona

Nárast úloh pri zabezpečovaní úloh ministerstva na úseku metodickej činnosti a koordinácie finančnej kontroly a úloh ďalších ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy súvisiacich s výkonom finančnej kontroly prostriedkov poskytovaných zo zahraničia bol uplatnený v návrhu zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení zákona č. 441/2000 Z.z., kde pre rok 2001 bol odsúhlasený nárast celkom o 110 zamestnancov v kapitole VPS, pre rok 2002 celkom o 28 zamestnancov a pre rok 2003 celkom o 22 zamestnancov. 
Ministerstvo financií SR bude úlohy vnútorného auditu pre vlastný rezort a pre ostatné ústredné orgány, ktoré o to požiadajú, zabezpečovať z nárastu zamestnancov uplatneného na rok 2001, prípadne delimitáciou príslušných zamestnancov sekcie kontroly Úrad vlády SR po nadobudnutí účinnosti tohto zákona.
Ministerstvo financií Slovenskej republiky bude zabezpečovať metodickú a vzdelávaciu činnosť a organizačné zabezpečovanie na úseku vnútorného auditu. Pre vlastný výkon vnútorného auditu sa pre rok 2002 v materiáli „Analýza požiadaviek na zabezpečenie administratívnych potrieb a nových inštitúcií súvisiacich s implementáciou práva EÚ“ navrhuje zvýšenie celkom o 44 vnútorných audítorov na ústredných orgánoch, z toho: NKÚ SR o 10 zamestnancov a o 34 pre rezorty ministerstiev napr. MŠ SR, MZV SR, MZ SR, MŽP SR, MP SR, MPSVR SR, MV SR, krajské úrady, ktoré plnia funkciu zriaďovateľa ku viacerým rozpočtovým organizáciám a príspevkovým organizáciám (po 2 audítoroch) a pre zostávajúce ústredné orgány (po 1 audítorovi). Bežné výdavky na zabezpečenie ich činnosti predstavujú čiastku  14 900 tis. Sk a kapitálové výdavky  9 600 tis. Sk ročne. 
Pre rok 2003 požadovaný nárast predstavuje 25 vnútorných audítorov, pričom bežné výdavky na zabezpečenie ich činnosti sú kalkulované v sume 8 500 tis. Sk a kapitálové výdavky v sume 4 000 tis. Sk ročne.

Osobitná časť

	K § 1

Ustanovenie upravuje  predmet návrhu zákona. Ide o spôsob vykonávania, základné pravidlá a ciele finančnej kontroly a vnútorného auditu, ktoré sú súčasťou jednotného a komplexného systému finančného riadenia zabezpečujúceho dodržiavanie hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti pri hospodárení s verejnými prostriedkami a vlastnými prostriedkami orgánov verejnej správy.
	
	K § 2	

V tomto ustanovení sa vymedzujú niektoré pojmy uvádzané v návrhu zákona, ktoré sú potrebné pre jednotné pochopenie ich významu. Definované sú pojmy, ktoré súvisia s postavením zúčastnených strán pri finančnej kontrole a vnútornom audite a ďalšie pojmy, ktoré v právnom poriadku Slovenskej republiky absentujú. 

K § 3 

Ustanovenie vymedzuje postavenie Ministerstva financií SR, ktoré s prihliadnutím na svoje postavenie ústredného orgánu pre finančnú kontrolu plní aj osobitné úlohy súvisiace s metodickým usmerňovaním a koordináciou finančnej kontroly a tiež s metodickým usmerňovaním vnútorného auditu a kontroluje dodržiavania tohto zákona. V rámci metodického usmerňovania bude vydávať odporúčania a príručky na vykonanie finančnej kontroly a vnútorného auditu. Prostredníctvom testov zhody a vecných testov bude hodnotiť, či sa jeho odporúčania a pokyny dodržiavajú. Posilnenie postavenia Ministerstva financií SR ako ústredného orgánu štátnej správy pre finančnú kontrolu a vnútorný audit je zdôvodnené v čl. III návrhu tohto zákona, ktorým sa precizuje príslušné ustanovenie zákona č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy v Slovenskej republike v znení neskorších predpisov.

K § 4

Kontrolné orgány pri vykonávaní finančnej kontroly sledujú základné ciele ktorými sa zabezpečuje najmä hospodárny, efektívny a účinný výkon verejnej správy a dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov pri hospodárení s verejnými prostriedkami.

K § 5

Týmto ustanovením podľa časového hľadiska výkonu sa finančná kontrola rozčleňuje na finančnú kontrolu predbežnú, priebežnú a následnú. 
Jedná sa o druhy finančných kontrol vykonávané nielen zamestnancami určenými na výkon kontroly ale aj zamestnancami organizačných útvarov orgánu verejnej správy, ktorých sa finančné operácie týkajú. Základné pravidlá kontrolnej činnosti sa vzťahujú na výkon následnej finančnej kontroly. 

K  § 6

Konštituovanie  finančnej kontroly ako predbežnej, priebežnej a následnej poskytne včasné a objektívne informácie vedúcim orgánom verejnej správy, aby mohli prijať účinné opatrenia na nápravu nedostatkov pri hospodárení s verejnými prostriedkami a ich dôsledným plnením predchádzali nekvalitnému plneniu alebo neplneniu úloh vo verejnom záujme. 
Všetky orgány verejnej správy prostredníctvom odborných útvarov vykonávajú predbežnú finančnú kontrolu a priebežnú finančnú kontrolu. Predmetom predbežnej finančnej kontroly sú všetky finančné operácie orgánu verejnej správy a z dôvodu efektívnosti vykonávania finančnej kontroly sú predmetom priebežnej finančnej kontroly finančné operácie, ktoré vyberie vedúci zamestnanec orgánu verejnej správy. Následnú finančnú kontrolu vykonávajú organizácie vymedzené v  § 16 písm. f), v § 24 a v § 44 ods. 2 a 3 zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení zákona č. 441/2000 Z.z..
	Orgány verejnej správy predkladajú ministerstvu ročné správy o výsledkoch finančných kontrol, ktorých podrobnosti upraví vykonávací predpis vydaný Ministerstvom financií SR.

K § 7 

Toto ustanovenie upravuje postup pri výkone následnej finančnej kontroly poskytovateľom prostriedkov Európskych spoločenstiev, s ktorými sú  kontrolné orgány spolupracovať.
Odsek 3 ukladá subjektu, ktorému boli poskytnuté prostriedky Európskych spoločenstiev poskytovať Ministerstvu financií SR všetky informácie súvisiace s finančnou kontrolou a vnútorným auditom, ktoré budú poskytnuté orgánom Európskych spoločenstiev.

K § 8

V tomto ustanovení sú obsiahnuté základné povinnosti vedúcich orgánov verejnej správy pri organizácii finančnej kontroly a finančnom riadení. Jednou z najdôležitejších zásad je zabezpečenie nezávislosti zamestnancov vykonávajúcich finančnú kontrolu, čo vytvorí predpoklady pre objektívnosť kontrolných zistení a má priamy účinok na zamedzenie nežiadúcich javov (zneužitie politického postavenia, korupcia, nepotizmus, podvody a pod.). Jedným z hlavných predpokladov účinnosti systému finančnej kontroly je zabezpečenie potrebnej výmeny informácií o kontrolných zisteniach v jednotlivých fázach  nepretržitého kontrolného procesu. Úlohou vedúceho orgánu verejnej správy v oblasti riadenia je rozvíjať systém finančného riadenia a operatívne odstraňovať nedostatky zistené kontrolnou činnosťou, pričom je tiež povinný určiť zamestnancov zodpovedných za nedostatky zistené finančnou kontrolou a uplatniť voči nim opatrenia, napr. podľa Zákonníka práce.

K § 9 a 10

Všetky orgány verejnej správy prostredníctvom vedúcich zamestnancov poverených vedúcim orgánu a zamestnancov zodpovedných za rozpočet, verejné obstarávanie alebo  správu majetku sú povinné vykonávať predbežnú finančnú kontrolu. Priebežnú finančnú kontrolu vykonávajú zamestnanci útvarov, s ktorých činnosťou kontrolovaná finančná operácia súvisí alebo zamestnanci útvarov kontroly orgánu verejnej správy.  Zámerom nie je vytvárať nové špecializované funkcie zamestnancov kontroly, ale využiť existujúci stav zamestnancov na príslušných odborných útvaroch, ktorých sa finančné operácie sa týkajú a zvýšiť ich zodpovednosť za vykonávané činnosti. Bez overenia predbežnou finančnou kontrolou nebude možné finančné operácie vykonať alebo v nich pokračovať. Vykonanie tejto kontroly bude potvrdené podpisom osôb na doklade týkajúcom sa pripravovanej finančnej operácie. Zistené nedostatky budú oznámené vedúcemu orgánu verejnej správy. Uvedené platí rovnako aj pri kontrole hospodárenia s vlastnými prostriedkami orgánu verejnej správy.

K § 11 a 12

	Následnú finančnú kontrolu vykonávajú zamestnanci kontrolného orgánu a prizvané osoby  a to len na základe  písomného poverenia vedúcich kontrolných orgánov, čím sa vylučuje  možnosť zneužitia právomoci zamestnancov kontrolného orgánu na výkon inej kontroly a v inom rozsahu, než na akú sú poverení. 
Tento druh finančnej kontroly vykonávajú kontrolné útvary orgánu verejnej správy, ktoré následne overujú ukončené finančné operácie. 
Zamestnanci kontrolného orgánu a prizvané osoby postupujú pri výkone následnej finančnej kontroly podľa jej základných pravidiel, ktoré sú upravené v § 13 až 25 návrhu zákona.  

K § 13

	Ustanovenia o právach a povinnostiach kontrolného orgánu vytvárajú  podmienky pre riadny  výkon následnej finančnej kontroly a zabránenie mareniu účelu následnej finančnej kontroly. Povinnosti zamestnancov finančnej kontroly slúžia  na zabezpečenie práv kontrolovaného subjektu a stanovenie pravidiel pre postup pri výkone následnej finančnej kontroly.
Oproti doterajším právnym predpisom  sa rozširujú  oprávnenia  zamestnancov finančnej kontroly na vstup aj  do obydlia, dopravného prostriedku a na pozemok kontrolovaného subjektu. Tento vstup je možný len do priestorov, ktoré slúžia kontrovanému subjektu na plnenie úloh vo verejnom záujme, na podnikanie alebo vykonávanie inej hospodárskej činnosti. Toto rozšírenie bolo vynútené spôsobom prideľovania verejných  prostriedkov, a to najmä na projekty spolufinancované zo zahraničnej pomoci a iné formy finančnej pomoci z verejných prostriedkov.
Pri vyžadovaní dokladov od kontrolovaného subjektu oprávnenie pre zamestnancov finančnej kontroly platí aj na poskytnutie záznamov z informačných sietí  a zdrojových kódov programov.
Možnosť odoberať originálne  doklady aj mimo kontrolovaný subjekt  je odôvodnené prípadmi podozrenia z trestnej činnosti alebo pri nebezpečenstve, že by mohlo v kontrolovanom subjekte dôjsť k ich manipulácii a skresleniu skutočností nimi podložených.
Požiadavka súčinnosti je nevyhnutná pre riadny a včasný výkon následnej finančnej kontroly.
Povinnosti zamestnancov finančnej kontroly   majú za cieľ  objektívne   posúdenie kontrolovaných skutočností a riadny výkon následnej finančnej kontroly. Pre  zaistenie  právnej istoty kontrolovaného subjektu je dôležitá   povinnosť  zamestnancov finančnej kontroly vopred oznámiť  predmet a účel kontroly a preukázanie sa písomným poverením a preukazom totožnosti.
Pri prevzatí dokladov z dôvodu riadneho výkonu následnej finančnej kontroly treba potvrdiť ich odobratie a zabezpečiť ich ochranu pred akýmkoľvek znehodnotením či stratou.  Na zabezpečenie zamedzenia trestnej činnosti a jej pokračovania  je nutné v  prípadoch vážneho podozrenia z trestnej činnosti oznámiť tieto skutočnosti orgánom činným v trestnom konaní.
Ďalšie ustanovenia o oboznamovaní kontrolovaného subjektu s obsahom správy o výsledku finančnej kontroly, o preverení  opodstatnenosti námietok, prerokovaní správy, spísaní zápisnice o prerokovaní správy, informovaní nadriadeného orgánu o výsledkoch kontroly, odovzdaní správy a zápisnice vedúcemu kontrolovaného subjektu majú za cieľ splnenie podmienok  pre objektívne  posúdenie overovaných skutočností a poskytnutie možnosti kontrolovanému subjektu obhájiť sa ešte pred prerokovaním správy a spísaním zápisnice o jej prerokovaní. 
Tieto  základné práva a povinnosti sa vzťahujú aj na prizvané osoby s výnimkami   presne špecifikovaných povinností, ktoré majú iba zamestnanci kontrolného orgánu. 

K § 14

Práva a povinnosti kontrolovaného subjektu sú komplementárne k právam a povinnostiam zamestnancov finančnej kontroly – predstavujú zábezpeku na strane kontrolovaného subjektu i kontrolného orgánu, že následná finančná kontrola bude vykonaná riadne, včas, bez zbytočných prieťahov a že pri kontrole budú objektívne posúdené overované skutočnosti.
Povinnosti kontrolovaného subjektu sú rozšírené o povinnosť predložiť zamestnancom kontrolného orgánu na vyžiadanie výsledky kontrol vykonaných inými orgánmi, ktoré majú vzťah k predmetu finančnej kontroly a dostaviť sa osobne  na  prerokovanie správy o výsledku nádslednej finančnej kontroly. 
Zároveň je možné zo strany kontrolovaného subjektu odmietnuť súčinnosť v prípade, ak by  bola porušená povinnosť mlčanlivosti, ktorej kontrolovaný subjekt nebol zbavený.

K § 15

V záujme právnej istoty  kontrolovaných osôb a v záujme objektivity výsledkov finančnej kontroly je nutné zabezpečiť, aby kontrolu nevykonávali zamestnanci, ktorí by mohli kvôli svojmu vzťahu ku kontrolovanému subjektu alebo k predmetu kontroly vzbudzovať pochybnosti, či kontrola bude vykonaná objektívne a  jej výsledky budú posudzované bez nežiadúcich vedľajších vplyvov.
Podľa toho ustanovenia sú povinní  tak zamestnanci kontrolného orgánu  ako i prizvané osoby a kontrolovaný subjekt v prípade, že sú si vedomí akýchkoľvek pochybností zakladajúcich pochybnosti o nezaujatosti, oznámiť ich  príslušnému orgánu kontroly.

K § 16 až 21

Návrh zákona zavádza formy písomných dokumentov z vykonanej následnej finančnej kontroly – správu, čiastkovú správu, priebežnú správu, dodatok k správe a záznam o výsledku následnej finančnej kontroly. Dôvodom pre zmenu a odklon od súčasne používaného pojmu protokol bol odlišný význam tohto slova, ktoré sa používa najmä v trestnom konaní alebo v diplomacii. V Európskych spoločenstvách je bežne používaný pojem správa, ktorý lepšie vystihuje podstatu tohto dokumentu.
Zákon stanovuje nevyhnutné náležitosti správy a tiež prípady, kedy sa vypracúva priebežná správa, čiastková správa, dodatok k správe a záznam o výsledku následnej finančnej kontroly. Priebežná správa, čiastková správa a dodatok k správe sú súčasťou správy.

K § 22

Následná finančná kontrola je ukončená dvomi spôsobmi. V prípade, že neboli zistené nedostatky postačuje oboznámenie kontrolovaného subjektu so záznamom o finančnej kontrole. V prípade zistených nedostatkov je potrebné prerokovať správu a vypracovať  zápisnicu, ktorá obsahuje okrem základných náležitostí aj povinnosti uložené pre kontrolovaný subjekt. Návrh zákona rieši i situáciu, keď sa kontrolovaný subjekt odmietne  oboznámiť so správou, písomne sa k nej vyjadriť alebo podpísať zápisnicu – tieto skutočnosti je potrebné uviesť v zápisnici. 

K § 23

Toto ustanovenie upravuje vzájomnú spoluprácu kontrolných orgánov pri výkone následnej finančnej kontroly. 

K § 24

Na  výkon následnej finančnej kontroly môžu byť prizvané aj iné osoby ako zamestnanci kontrolného orgánu.  Uvedená možnosť je dôležitá najmä v záujme odborného posúdenia  kontrolovaných skutočností a odborného výkonu niektorých úkonov súvisiacich s následnou finančnou kontrolou. Prizvanými osobami môžu byť zamestnanci iných orgánov verejnej správy, iných právnických osôb alebo fyzické osoby. Účasť prizvaných osôb na následnej finančnej kontrole je limitovaná 12 pracovnými dňami v kalendárnom roku a je posudzovaná ako iný úkon vo všeobecnom záujme.

K § 25

Ustanovenie upravuje rozsah nákladov, ktoré sa uhrádzajú prizvaným osobám odchylne od doterajšej úpravy v zákone NR SR č. 10/1996 Z.z.. Za náklady, ktoré sa uhrádzajú prizvaným osobám sa považujú aj cestovné náhrady. V zmysle § 17 ods. 1 zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení  neskorších predpisov si rozpočtové organizácie štátu navzájom poskytujú výkony vo svojej pôsobnosti bezplatne. Rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie poskytujú svoje výkony odplatne v súlade s platnými právnymi predpismi. 

K § 26

Ustanovenie vyjadruje hlavný cieľ vykonávania vnútorného auditu, t.j. systematickým prístupom a disciplinovaným prístupom napomáhať riadnemu plneniu úloh auditovaného subjektu. 

K § 27

Navrhovanou právnou úpravou sa vyhovuje požiadavke Európskej komisie na zabezpečenie vnútorného auditu prostriedkov poskytovaných Európskymi spoločenstvami zriadením funkcie vnútorného audítora, resp. v odôvodnených prípadoch útvarov vnútorného auditu na ústredných orgánoch. V prípade splnenia podmienok podľa odseku 2 vykoná vnútorný audit v auditovanom subjekte vnútorný audítor Ministerstva financií SR. Pôjde napríklad o  Protimonopolný úrad SR, Úrad jadrového dozoru SR, Úrad priemyselného vlastníctva, Úrad pre verejné obstarávanie. 
Vnútorný audit bude vykonávaný z úrovne centra vo všetkých zriadených rozpočtových organizáciách a príspevkových organizáciách. Právnické osoby a fyzické osoby, ktorým auditovaný subjekt poskytol verejné prostriedky sú pri vykonávaní vnútorného auditu povinné poskytnúť súčinnosť.
Ak bude na ústrednom orgáne menovaných viac vnútorných audítorov budú tvoriť útvar vnútorného audítora a jeden z nich bude poverený vedením tohto útvaru.
K § 28 až 30

Osobitosť postavenia vnútorného auditu je zdôvodnená v týchto paragrafoch, podľa ktorých je vylúčené zasahovanie do činnosti audítora, zvýraznená jeho funkčná nezávislosť, požiadavky na jeho kvalifikáciu, zodpovedajúcu odbornú prax a bezúhonnosť.
Menovanie a odvolanie vnútorného audítora s predchádzajúcim súhlasom ministra financií SR predstavuje zábezpeku ochrany jeho funkčnej nezávislosti a možnosti riešenia prípadných konfliktov s príslušným vedúcim ústredného orgánu a tiež  je tu upravená nepredpojatosť  vnútorného audítora. Upravuje tiež prípady, kedy zaniká funkcia vnútorného audítora a kedy vnútorný audítor musí byť odvolaný z funkcie vnútorného audítora.

K § 31

Medzi oprávnenia vnútorného audítora patrí možnosť voľby auditovaného subjektu, typu vnútorného auditu, termínu vykonania vnútorného auditu. Vnútorný audítor vypracúva ročný plán svojej činnosti pričom prihliada na návrhy vedúceho príslušného ústredného orgánu. Vnútorný audítor tiež vypracúva ročnú správu o svojej činnosti, ktorú zasiela vedúcemu príslušného ústredného orgánu  a Ministerstvu financií SR. Vedúci príslušného ústredného orgánu je oprávnený vyjadriť sa k ročnej správe o činnosti vnútorného audítora z dôvodu zabezpečenia objektívneho posúdenia jej obsahu.

K § 32

Na oprávnenia a povinnosti vnútorného audítora a auditovaného subjektu sa vzťahujú taxatívne uvedené ustanovenia § 13 a 14. Oproti finančnej kontrole  sú povinnosti vnútorného audítora zúžené na povinnosť preukázať oprávnenie na výkon vnútorného auditu, povinnosť vydať auditovanému subjektu potvrdenie o odobratí originálov dokladov a iných materiálov a zabezpečiť ich riadnu ochranu a povinnosť oznámiť podozrenie z trestnej činnosti orgánom činným v trestnom konaní a iné skutočnosti orgánom príslušným podľa osobitných predpisov. Povinnosti auditovaného subjektu sú zúžené na povinnosti v zmysle § 14 odsek 2 písm. a) až e).

K § 33 a 34

Tieto ustanovenia uvádzajú základné typy vnútorného auditu realizované v členských štátoch Európskej únie a  bližšie ich charakterizujú. 

K § 35

Tento paragraf upravuje postup pri vykonávaní vnútorného auditu.  V zmysle odseku 2 a 3 vnútorný audítor vykonáva vnútorný audit činností auditovaného subjektu s ktorými sú vzhľadom na ich charakter, rozsah a spôsob realizácie spojené riziká a vykoná vnútorný audit iných činností auditovaného subjektu, ktoré si vyberie. 
Pri vykonávaní vnútorného auditu v auditovanom subjekte, ktorý poskytol verejné prostriedky inej právnickej alebo fyzickej osobe, je vnútorný audítor oprávnený vyžadovať od týchto osôb súčinnosť v rozsahu oprávnení vnútorného audítora a tieto osoby sú povinné mu súčinnosť poskytnúť. Za súčinnosť sa považuje najmä umožnenie vstupu do objektov právnickej alebo fyzickej osoby, ktorej sa verejné prostriedky poskytli a predloženie originálov dokladov preukazujúcich prijatie a hospodárenie s verejnými prostriedkami.
Metódy, ktoré možno pri vykonávaní vnútorného auditu použiť,  ako sú napríklad analýza rizika, vzoriek, monitoring a hodnotenie rizík budú ministerstvom rozpracované vo vykonávacích predpisoch.
Tieto metódy a zvolené typy vnútorného auditu bude môcť vnútorný audítor aj kombinovať. O výsledku vnútorného auditu vypracúva vnútorný audítor správu obsahujúcu odporúčania pre vedúceho auditovaného subjektu a vedúceho príslušného ústredného orgánu. Riešený je aj prípad, keď vnútorný audítor informuje aj orgány činné v trestnom konaní, resp. orgány príslušné konať podľa osobitných predpisov. 

K § 36

Kontrolné orgány môžu ukladať poriadkové pokuty za nesplnenie povinností kontrolovaného subjektu podľa § 14 ods. 2.
 
K § 37

Ministerstvo je oprávnené uložiť pokutu ústrednému orgánu za nezabezpečenie vykonávania vnútorného auditu. A tiež môže uložiť pokutu vnútornému audítorovi za nepredloženie ročnej správy o svojej  činnosti.

K § 38

Pokuty uložené podľa tohto zákona sú príjmom rozpočtu orgánu, ktorý ich uložil a na konanie o ukladaní pokút sa vzťahuje zákon o správnom konaní. 

K § 39

Spoločne je pre zamestnancov kontrolného orgánu,  prizvané osoby a vnútorného audítora uložená povinnosť zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli pri výkone svojej činnosti.

K § 40

Ustanovenie upravuje zásadu, že medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, má prednosť pred ustanoveniami tohto zákona.

K § 41

Upravuje sa výkon finančných kontrol, kontrol hospodárenia s prostriedkami určenými na plnenie úloh štátnej správy a kontrol hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu vrátane konaní o uložení poriadkových pokút začatých  pred účinnosťou tohto zákona, ktoré sa dokončia podľa doterajších predpisov.

K čl. II.

V tomto článku sa precizuje znenie  § 4 ods. 1 zákona SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov tak, aby postavenie Ministerstva financií Slovenskej republiky vo finančnej kontrole a vnútornom audite bolo jednoznačné. Naviac sa v tomto článku upravuje v nadväznosti na návrh zákona postavenie Úradu vlády SR pri kontrole hospodárenia s prostriedkami určenými na plnenie úloh štátnej správy. 

K čl. III.

Týmto článkom sa v nadväznosti na článok II odstraňuje sa duplicita vykonávania  kontroly prostriedkov štátneho rozpočtu Ministerstvom financií SR a Úradom vlády SR.

K čl. IV

Ustanovuje sa, že správcovia rozpočtových kapitol  pri kontrole hospodárenia s verejnými prostriedkami v rámci rozpočtovej kapitoly, v štátnych fondoch a pri kontrole  hospodárenia s prostriedkami štátneho fondu poskytnutými obciam, právnickým osobám a fyzickým osobám postupujú podľa tohto návrhu zákona. Navrhuje sa vypustiť v poznámkach pod čiarou odkaz na zákon NR SR č. 10/1996 Z.z., ktorý sa na výkon finančnej kontroly nebude vzťahovať a nahradiť ju odkazom na zákon o finančnej kontrole vo verejnej správe. V zákona sa tiež vypúšťa v § 44 odsek 5, ktorý definoval finančnú kontrolu. Táto definícia je obsiahnutá  v návrhu zákona. 

K čl. V

Týmto článkom sa upravuje znenie § 3 písm. d) a e) z dôvodu precizovania ich znenia. Ďalej  sa navrhuje upraviť poznámku pod čiarou k odkazu 6  tak, že citácia zákona č. 440/2000 Z.z. o správach finančnej kontroly sa nahrádza odkazom na návrh zákona.  

K čl. VI

Účinnosť návrhu zákona sa s prihliadnutím na požiadavky Európskej komisie navrhuje dňom 1. januára  2002. 

DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI

návrhu zákona s právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:
     Vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu zákona: návrh zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene  a doplnení niektorých zákonov

3.	V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona upravená:
-	v Zmluve o EÚ v článku  6 odseku 3;
-	v Zmluve o ES v článku 280;  
-	v nariadení rady č. 1258/1999/ES o financovaní  spoločnej poľnohospodárskej politiky ( OJ L 160 z 26. 6. 1999); 
-	v nariadení Rady č. 1260/1999/ES , ktoré ustanovuje všeobecné ustanovenia o  štrukturálnych fondoch ( OJ L 161 z 26.6. 1999);
-	v nariadení Rady č. 1266/1999/ES o koordinačnej pomoci krajinám v rámci      predvstupovej stratégie  ( OJ L 161/1968 z 26.6 1999);
-	v nariadení Rady č.1267/1999/ES vytvárajúci nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie ( OJ L 161 z 26.6. 1999);
-	v nariadení Rady č. 1268/1999/ES o podpore Spoločenstva v zmysle predvstupových opatrení pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v kandidátskych krajinách strednej  a východnej Európy  v predvstupovom období ( OJ L 12504 /2000 );
-	v nariadení Komisie č. 2222/2000/ES upravujúce finančné pravidlá pre aplikáciu nariadenia Rady č. 1268/1999/ES,;
-	v nariadení Komisie č. 1681/94/ES o protiprávnosti a náhrade súm nesprávne vyplatených v súvislosti s financovaním štrukturálnych politík; 
-	v nariadení Rady č. 2185/96/ES - kontroly na mieste uskutočňované Komisiou ES v súvislosti s ochranou finančných záujmov Spoločenstva vo vzťahu k podvodom a protiprávnostiam;
-	v nariadení Rady č. 2988/95/ES o ochrane finančných záujmov Spoločenstva;
-	v nariadení Rady č. 595/91/EHS - protiprávnosť v súvislosti s financovaním spoločnej poľnohospodárskej politiky;
-	rozhodnutie Rady č. 55/74/EHS - právomoc uskutočňovať kontrolné opatrenia v členských štátoch s ohľadom na príjmy a výdavky Spoločenstva;
-	v nariadení Rady č. 1663/95/ES stanovujúcej podrobné podmienky (zásady) pre aplikáciu   Smernice Rady č. 729/70, týkajúcej sa postupu vyrovnania (uzavretia) účtov Garančnej sekcie fondu EAGGF.

4.   Návrh zákona svojou problematikou nepatrí : medzi prioritné oblasti aproximácie práva obsiahnuté v článku 70 Asociačnej dohody o pridružení  a svojou  problematikou nepatrí ani medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na do vnútorného trhu Európskej únie (Biela  kniha).
Finančná spolupráca (nakladanie s prostriedkami) je však upravená v v článku 84. Oddieli VIII.  Európskej dohody o pridružení uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a Slovenskou republikou . 
Otázky finančnej kontroly sú predmetom aproximácie práva podľa NPAA, Partnerstva pre vstup, ako aj screeningu ( kapitola číslo 28 – finančná  kontrola).

5.	Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika návrhu zákona:

Nariadenie Rady 1258/1999/ES zo 17. mája 1999 o financovaní spoločnej         poľnohospodárskej politiky upravuje organizačné členenie a činnosti Európskeho      poľnohospodárskeho zabezpečovacieho a garančného fondu. Ako ďalšie rieši   opatrenia týkajúce sa rozvoja vidieka, fytosanitárne a veterinárne opatrenia pričom stanovuje aj oznamovaciu povinnosť členských štátov Komisii z dôvodu riadneho    fungovania fondu. 

Nariadenie Rady 1267/1999/ES z 21. júna 1999, ktoré zakladá program ISPA (Instrument for structural Policies for Pre-accession) v článku 9 vymedzuje podmienky, ktorých splnenie bude Európska komisia požadovať od krajín, ktoré budú poberať finančnú pomoc od 1.1.2000 a najneskôr od 1.1.2002 t.j. etablovanie riadiacich a kontrolných mechanizmov s určenými úlohami: napr. správnu implementáciu pomoci poskytnutej na základe nariadenia ISPA, overenie, či boli opatrenia financované Spoločenstvom vykonané, prevencia proti podvodom a konanie proti nim (ustanovenia o finančnej kontrole obsahuje aj príloha III nariadenia).

Nariadenie Rady 1266/1999/ES z 21 .júna 1999 o koordinácii pomoci asociovaným krajinám v rámci predvstupovej stratégie, ktoré dopĺňa nariadenie 3906/89/EHS v bode (iii) prílohy predpokladá existenciu spoľahlivého národného finančného kontrolného systému asociovaných krajín na kontrolu „agentúr“ realizujúcich finančnú pomoc poskytnutú na základe tohto nariadenia. Zmienka o kontrolách vykonávaných krajinami – poberateľmi finančnej pomoci sa nachádza aj v nariadení 1268/1999/ES z 21. júna 1999 o podpore Spoločenstva pre predvstupové  opatrenia pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v asociovaných krajinách strednej a východnej Európy v predvstupovom období.

Nariadenie Rady 1260/1999/ES z 21. júna 1999 upravujúce všeobecné ustanovenie o štrukturálnych fondoch v článku 38 vymedzuje, že členské štáty zriadia riadiace a kontrolné mechanizmy za účelom finančnej kontroly fondov Spoločenstva.
Z ustanovenia článku 38 ods. 3 ďalej vyplýva, že kontrolný orgán bude spolupracovať s Komisiou na základe bilaterálnych správnych mechanizmov na koordináciu plánov, metód a vykonávaní kontrol.  Smernica  Rady 1260/1999/ES ktorá ustanovuje všeobecné podmienky štrukturálnych fondov.
 Upravuje ich ciele:
1.	Podpora rozvoja a štrukturálneho prispôsobovania zaostávajúcich regiónov
2.	Podpora hospodárskej a sociálnej konverzie v oblastiach postihnutých štruktúrnymi ťažkosťami.
3.	Podpora prípravy a modernizácie politík a systémov výchovy, vzdelania a zamestnanosti, v rámci tohoto cieľa poskytovanie finančnej pomoci regiónom nespadajúcim pod cieľ 1. A zabezpečenie referenčného rámca politiky uplatňovania všetkých opatrení na podporu ľudských zdrojov na území určitého štátu, so zohľadnením špecifických charakteristík jednotlivých regiónov.
Okrem toho sa zaoberá ich prostriedkami a úlohami, zdrojmi a ich koncentráciou, podľa ktorých budú mať štrukturálne fondy pre obdobie rokov 2000-2006 k dispozícii zdroje v celkovom objeme 195 miliárd EUR v cenách roku 1999.
Zaoberá sa aj koordináciou a doplnkovosťou medzi jednotlivými fondmi. 

Nariadenie Rady  1268/1999/ES o podpore Spoločenstva v predvstupových   opatreniach pre rozvoj poľnohospodárstva a vidieka kandidátskych krajín  strednej a  východnej Európy (OJ L 12504 /2000) upravuje Plánovanie programov: Opatrenia  pre poľnohospodárstvo a trvalý vidiecky rozvoj budú podľa tohto nariadenia  predmetom plánu, ktorý sa vypracuje na najvhodnejšej geografickej úrovni. Plán bude pripravený kompetentnými orgánmi menovanými danou kandidátskou krajinou a bude touto krajinou predložený Komisii po konzultácii s kompetentnými orgánmi a organizácii na vhodnej úrovni. Plán pokryje obdobie do siedmych rokov od roku 2000.
V Preambule sa hovorí, že keďže predvstupová pomoc je poskytovaná v sektore         poľnohospodárstva vo forme finančného výdavku a podlieha ustanoveniam   finančných pravidiel zriadených Nariadením Rady 1258/1999/ES o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky.
        
Nariadenie Komisie č. 2222/2000/ES sa týka finančných pravidiel na uplatnenie nariadenia Rady č. 1268/1999/ES (SAPARD). Predmetom úpravy sú povinnosti národného fondu, ministerstva financií, platobnej agentúry najmä s ohľadom na zúčtovanie výdavkov, efektívnu ochranu finančných záujmov spoločenstva a finančnú kontrolu zdrojov poskytnutých z rozpočtu Spoločenstva v rámci programu SAPARD.

Nariadenie Rady č. 2988/95/ES je ochrana finančných záujmov Európskych spoločenstiev. Ide o problematiku protiprávností (nezrovnalostí) a podvodov, ktoré sú spáchané pri nakladaní s prostriedkami rozpočtu Spoločenstva, ich odhaľovanie, zasielanie príslušných správ, zamedzenie ich výskytu a spolupráca a Komisiou ES a ostatnými členskými štátmi, tiež v spojitosti s organizovanou trestnou činnosťou. Uvedené nariadenie definuje, čo sa považuje za protiprávnosť (irregularity) a vymedzuje tiež obligatórne a fakultatívne administratívne opatrenia a pokuty, ktoré je potrebné v príslušnej legislatíve členského štátu zapracovať. Zároveň vymedzuje okruh osôb (operátorov), ktoré sa považujú za možné podozrivé osoby v prípade, že dôjde k určitej protiprávnosti.

Nariadenie Komisie č. 1681/94/ES upravuje problematiku protiprávností a náhrady súm nesprávne vyplatených v súvislosti s financovaním štrukturálnych politík. Navyše nariadenie upravuje informačný systém na poli protiprávností, ktorý je postavený predovšetkým na vypracovávaní správ odosielaných pravidelne Komisii ES (štvrťročne), v prípade potreby aj dotknutým členským štátom.

Nariadenie Rady č. 595/91/EHS upravuje protiprávnosti a nesprávne vyplatené sumy z rozpočtu Spoločenstva a zároveň vytvorenie informačného systému, avšak s ohľadom na fungovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky a preto vykazuje drobné odlišnosti.

Nariadenie Rady č. 2185/96/ES upravuje kontroly a inšpekcie uskutočňované inšpektormi Komisie ES priamo na mieste v členskom štáte v súvislosti s nakladaním s prostriedkami rozpočtu Spoločenstva. Uvedené nariadenie upravuje predovšetkým právomoci inšpektorov Komisie ES a povinnosť pre členské štáty umožniť tieto kontroly a spolupracovať v čo najviac možnej miere s príslušnými inšpektormi Komisie ES.

Rozhodnutie Komisie ES č. 74/55/EHS, ktorého predmetom úpravy je uskutočňovanie kontrol v členských štátoch inšpektormi Komisie ES s ohľadom na príjmy a výdavky z rozpočtu Spoločenstva.

Nariadenie Rady č. 1663/95/ES, ktoré je vlastne implementačným nariadením k nariadeniu o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, je obdobne ako u nariadenia Komisie č. 2222/2000/ES postavenie platobnej (intervenčnej) agentúry, podmienky pre akreditáciu a certifikáciu takejto agentúry, tiež so zameraním na účtovníctvo a finančnú kontrolu. Nariadenie Rady č. 1663/95/ES je primárne určené pre členské štáty, pre asociované krajiny je v tomto smere určujúce nariadenie Komisie č. 2222/2000/ES (s ohľadom na agentúru SAPARD), aj toto nariadenie však v niektorých otázkach odkazuje na nariadenie 1663/95/ES.

6.	 Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou EÚ:
 
Návrh zákona je  čiastočne kompatibilný s právnymi normami Európskej únie. Plná aproximácia bude dosiahnutá až po prijatí vykonávacích predpisov.