B. Osobitná časť

K čl. I 
 
K bodom 1 a 2 
          
	Definuje sa obsah pojmu majetok obce, ktorý doteraz v zákone o majetku obcí absentoval. Majetok obce je len rámcovo upravený v  § 8 zákona č. 369/1990 Zb.  o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov. Majetkom obce sú, okrem vecí (hnuteľných a nehnuteľných) vrátane finančných prostriedkov, aj pohľadávky a iné majetkové práva. Majetok obce tvorí majetok, ktorý obec nadobudla od štátu na základe tohto alebo osobitného zákona, ako aj majetok, ktorý obec nadobúda vlastnou činnosťou (napr. kúpnou zmluvou, zámennou zmluvou a pod.). Zákon o majetku obcí sa nevzťahuje na nakladanie s cennými papiermi a s finančnými prostriedkami obcí. Pri nakladaní s cennými papiermi a finančnými prostriedkami obce postupujú podľa osobitných právnych predpisov, napr. podľa zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov, podľa zákona č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov alebo podľa zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 
K bodom 3 a 4 
 
Upravuje sa prechod zastavaných pozemkov z majetku štátu do vlastníctva obcí. Ide o pozemky, ktoré sú zastavané stavbami, ktoré prešli do vlastníctva obcí podľa zákona o majetku obcí, pozemky však do vlastníctva obce neprešli, pretože neboli splnené zákonné podmienky na ich prechod. Podľa zákona o majetku obcí prešli v niekoľkých etapách z majetku štátu do vlastníctva obcí veci, ktoré boli v správe taxatívne uvedených správcov majetku štátu. Veci, ktoré boli v správe iných správcov než predpokladal zákon o majetku obcí, do vlastníctva obcí neprešli. Do vlastníctva obcí tak prešli aj stavby, pozemky pod týmito stavbami však neprešli do majetku obcí, pretože ku dňu prechodu majetku štátu boli v správe iného správcu ako stavba. Napr., ak budova základnej  školy s právnou subjektivitou bola v správe tejto základnej školy avšak pozemok bol v správe iného subjektu, stavba prešla do vlastníctva príslušnej obce, ale pozemok zostal vo vlastníctve štátu. Účelom tohto  ustanovenia je usporiadať  tieto  zastavané pozemky prechodom z majetku štátu do vlastníctva obcí.  
	 
Do vlastníctva obcí prejdú aj pozemky pod stavbami alebo rozostavanými stavbami, ktoré príslušný správca tohto majetku štátu previedol dohodou na obce podľa § 18d ods. 1 zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení zákona č.161/2003 Z. z.. Ide o stavby, ktoré neprešli do vlastníctva obce podľa zákona o majetku obcí, pretože boli rozostavané a nebol určený ich budúci užívateľ. Zákon o správe majetku štátu umožnil prechod vlastníctva týchto stavieb (rozostavaných alebo po ich dokončení), neriešil však prechod pozemkov pod týmito stavbami do vlastníctva obcí. Preto sa navrhuje, aby do vlastníctva obcí prešli aj pozemky pod takýmito stavbami, ktoré sú doteraz vo vlastníctve štátu.   
 
Upravuje sa aj prechod pozemkov z vlastníctva štátu do vlastníctva obcí, ak sú v dočasnej správe príslušného obvodného úradu v sídle kraja podľa § 5 zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov; tieto pozemky prejdú do vlastníctva obcí dohodou.  
 
	Zastavané pozemky podľa § 2d návrhu zákona prejdú do vlastníctva obcí vrátane priľahlej plochy, ktorá svojím umiestnením a využitím tvorí neoddeliteľný celok so stavbou. 
 
	Spolu so zastavanými pozemkami prejdú z majetku Slovenskej republiky do vlastníctva obcí aj prípadné súvisiace majetkové práva a záväzky.   
 
K bodu 5   
 
Navrhované nové znenie § 6 reaguje na problémy aplikačnej praxe súvisiace so zákonom nedefinovanom postavení rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií zriadených obcou v majetkovoprávnych vzťahoch. Obec je právnická osoba, ktorá vlastní majetok. Obec hospodári so svojim majetkom samostatne alebo ho zverí rozpočtovej organizácii alebo príspevkovej organizácii, ktoré si obec zriaďuje podľa zákona o rozpočtových pravidlách na plnenie svojich úloh. Na tento účel im obec zveruje do správy časť svojho majetku. Vzhľadom na to, že pôvodné znenie zákona vyvolávalo v praxi nejasnosti, navrhuje sa jednoznačne definovať, že rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie nie sú nositeľmi vlastníckych práv, ale sú len správcami majetku obce. Majetok, ktorý správca nadobudne svojou činnosťou, vrátane darovania, nadobúda do vlastníctva obce a do svojej správy. 
 
Z právnej zásady, podľa ktorej rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie zriadené obcou nenadobúdajú do svojho vlastníctva majetok, ale sú len správcami majetku vo vlastníctve obce, vychádzal zákon o majetku obcí už od nadobudnutia účinnosti, t.j. odo dňa 1.5.1991. Zásady činnosti a financovania rozpočtových a príspevkových organizácií upravuje zákon o rozpočtových pravidlách, ktorý ich upravuje rovnako pre štátne organizácie, organizácie obcí alebo vyšších územných celkov. Vzhľadom na špecifiká činnosti týchto typov právnických osôb, ktoré nedisponujú vlastnými zdrojmi, nie je ani dôvod, aby boli samostatnými vlastníkmi majetku. 
 
Hlavné mesto Bratislava a mesto Košice môžu zveriť časť svojho majetku do správy mestským častiam. Mestské časti môžu tento majetok zveriť do správy svojim rozpočtovým a príspevkovým organizáciám. 
 
Správca a mestské časti majú právnu subjektivitu, môžu vykonávať právne úkony a konať pred súdmi a inými orgánmi vo veciach majetku vo vlastníctve obce, ktorý spravujú. V týchto veciach však správca a mestská časť  konajú  v mene obce ako vlastníka majetku. 
 
 Upresňuje sa možnosť vložiť majetok obce do majetku existujúcej obchodnej spoločnosti alebo založiť z majetku obce obchodnú spoločnosť alebo neziskovú organizáciu. 
 
 	Zákon už nebude upravovať inštitút zmluvy o výkone správy s obchodnou spoločnosťou alebo s inou právnickou osobou. Tento zmluvný vzťah má iný obsah ako správa majetku obce rozpočtovými organizáciami a príspevkovými organizáciami. Podľa zákona o majetku obcí správcom majetku obce je len rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia, ktorú si obec zriadila podľa zákona o rozpočtových pravidlách. Tieto organizácie nie sú samostatnými subjektami vlastníckeho práva a na plnenie ich úloh im zriaďovateľ zverí svoj majetok do správy. Inštitút správy majetku verejnej správy je inštitútom verejného práva. Obchodné spoločnosti a iné právnické osoby sú subjektami súkromného práva, a tiež samostatnými subjektami vlastníckeho práva. Právnické osoby, s ktorými obec uzatvorila zmluvu o výkone správy svojho majetku, vykonávajú správu cudzieho majetku. Ide o obchodno-právny vzťah medzi dvomi subjektami vlastníckeho práva a jeho úprava v zákone o majetku obcí preto nie je opodstatnená. Obsah zmluvy o výkone správy môže byť riešený inými typmi zmlúv, ktoré sú upravené v našom právnom poriadku.      
 
Podľa zákona o hlavnom meste Bratislave a zákona o meste Košice sú mestské časti právnické osoby, ktoré môžu vlastniť majetok. Upravuje sa, aby mestské časti pri hospodárení s majetkom v ich vlastníctve  postupovali primerane podľa  zákona o majetku obcí. 
 
K bodu  6 
 
Upravuje sa vznik správy majetku obce. Správca, t.j. rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia zriadená obcou, môže nadobudnúť majetok obce do správy zverením od zriaďovateľa, prevodom správy medzi správcami alebo  vlastnou činnosťou (kúpou, zámenou, darom alebo dedením).  Majetok, ktorý zriaďovateľ zverí správcovi do správy pri jeho vzniku, určí v zriaďovacej listine. Zriaďovateľ môže zveriť do správy správcovi aj ďalší majetok (napr. v nadväznosti na zmenu činnosti organizácie), resp. správu majetku odňať, a to na základe podmienok, ktoré určí v zásadách hospodárenia s majetkom obce. Zriaďovateľ odovzdá zverený majetok správcovi protokolom o odovzdaní a prevzatí majetku obce. Prevod správy medzi správcami sa realizuje zmluvou o prevode správy, ktorej náležitosti upravuje návrh zákona.    
 
	Mestská časť hlavného mesta SR Bratislavy a mesta Košice môže nadobudnúť majetok mesta do správy zverením. Mesto ako vlastník odovzdá zverený majetok mestskej časti protokolom o odovzdaní a prevzatí majetku mesta. 
 
K bodu  7  
 
Znenie ustanovenia sa zosúlaďuje so zákonom č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov, podľa ktorého môže byť majetok štátu obci prenechaný len do nájmu alebo do výpožičky.   
 
K bodu  8   
 
Podľa zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov je zakázané poskytovanie štátnej pomoci, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže napríklad tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov. Podľa § 5 ods. 2 písm. c) tohto zákona je predaj nehnuteľného majetku obce za cenu nižšiu ako je trhová cena nepriamou formou štátnej pomoci. V súvislosti s predajom budov a pozemkov verejnoprávnymi orgánmi vydala Európska komisia Oznámenie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (97/C 209/03) (Ú. v. ES C 209, 10.7.1997). Komisia vypracovala všeobecné usmernenie, ktoré má pomôcť zvládať predaje pozemkov a budov takým spôsobom, ktorý nie je štátnou pomocou. Obce by mali predaj nehnuteľného majetku realizovať v ponukovom konaní, ktoré je dostatočne propagované, otvorené a nepodmienené, porovnateľné s dražbou, ktoré akceptuje najlepšiu alebo jedinú ponuku a za trhovú cenu, aby nedochádzalo k poskytovaniu štátnej pomoci.  

Členské štáty by mali taktiež Komisii oznamovať akýkoľvek predaj, ktorý nebol uzatvorený na základe ponukového konania a predaj realizovaný za  cenu nižšiu ako je trhová hodnota predávaného majetku.   
 
V nadväznosti na Oznámenie Komisie ukladá návrh zákona obci povinnosť oznámiť Európskej komisii každý predaj nehnuteľného majetku, ktorý obec realizovala bez obchodnej verejnej súťaže za cenu nižšiu ako je trhová cena. Predaj oznámi obec Európskej komisii  prostredníctvom Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktoré podľa § 21 zákona č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov koordinuje štátnu pomoc vo vzťahu k poskytovateľom štátnej pomoci v Slovenskej republike a vo vzťahu k Európskej únii.   
 
K bodu 9 
 
             Legislatívno-technická  úprava v súvislosti s novým znením  § 6  a 6a návrhu . 
 
K bodu 10 
 
Upravuje sa zostatková cena hnuteľnej veci, o prebytočnosti ktorej rozhoduje obecné zastupiteľstvo, ak tým končí povinnosť zachovať účelové určenie majetku získaného prechodom z majetku štátu.   
 
K bodu 11 
 
Podľa zákona o majetku obcí prešiel majetok štátu, ktorý sa nachádza na území hl. mesta SR Bratislava a na území mesta Košice, do vlastníctva týchto miest, a nie do vlastníctva ich mestských častí. Upresňuje sa znenie § 8 ods. 1 zákona v tom zmysle, že hl. mesto Bratislava a mesto Košice určia v štatúte rozsah majetku nadobudnutého podľa  druhej časti zákona o majetku obcí,  ktorý zveria mestským častiam do správy na plnenie ich úloh.   
 
K bodu 12  
 
Upresňuje sa znenie § 9 ods. 1 písm. a) a b), pretože obec podľa zákona o majetku obcí prenecháva svoj majetok do správy len rozpočtovým organizáciám a príspevkovým organizáciám, ktoré zriaďuje. 
 
K bodom  13 až 16 
 
Zákon o majetku obcí v platnom znení  upravuje v § 9 ods. 5, do vlastníctva ktorých právnických osôb nemôže obec previesť vlastníctvo svojho majetku mimo verejnej obchodnej súťaže. Navrhuje sa, aby obec mohla previesť majetok do vlastníctva týchto právnických osôb aj bez obchodnej verejnej súťaže, ak pôjde o predaj zastavaného pozemku vlastníkovi stavby na tomto pozemku vrátane priľahlej plochy, ktorá svojim umiestnením a využitím tvorí neoddeliteľný celok so stavbou alebo o prevod spoluvlastníckeho podielu majetku obce podľa § 140 Občianskeho zákonníka do vlastníctva  právnickej osoby, ktorá je spoluvlastníkom tohto majetku. 
          
Upresňuje sa znenie odseku 6 v tom zmysle, že predmetom prevodu do vlastníctva fyzickej osoby mimo verejnej obchodnej súťaže môže byť nielen  pozemok zastavaný stavbou vo vlastníctve tejto fyzickej osoby, ale aj priľahlá plocha, ktorá svojim využitím a umiestnením tvorí so stavbou neoddeliteľný celok. 
 
Zároveň sa upravuje limit zostatkovej ceny hnuteľnej veci, ktorú môže obec previesť na fyzickú osobu bez obchodnej verejnej súťaže. 
 
K bodu  17 
 
	Pozemky uvedené v § 2d ods. 1 a 2, t.j. pozemky v správe príslušného správcu majetku štátu, prejdú do vlastníctva obcí zo zákona dňom nadobudnutia účinnosti tohto zákona. Odovzdávajúci správca majetku štátu a preberajúca  obec spíšu písomný protokol o prechode tohto majetku, ktorým sa potvrdí rozsah majetku. Tento protokol nemá právotvorné účinky, len dokumentuje rozsah majetku, ktorý prechádza z vlastníctva štátu do vlastníctva obcí a je podkladom na podanie návrhu na zápis do katastra nehnuteľností.  
 
	Zastavané pozemky vo vlastníctve štátu, ktoré sú v dočasnej správe, prejdú do vlastníctva obce dňom uvedeným v dohode o prechode majetku. Prílohou dohody bude aj písomný protokol o prechode majetku štátu, v ktorom bude majetok špecifikovaný a bude podkladom pre zápis do katastra nehnuteľností.  

K čl. II  
 
K bodu 1 
 
	Navrhovanou právnou úpravou sa zabezpečí zosúladenie § 2 zákona o majetku vyšších územných celkov so zákonom č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.  Pri nakladaní s cennými papiermi a finančnými prostriedkami sa vyššie územné celky riadia osobitnými právnymi predpismi, napr. zákonom č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov, zákonom č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov alebo zákonom č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 
K bodom 2 a 3 
 
	Účelom ustanovenia je majetkovoprávne usporiadať do vlastníctva vyššieho územného celku pozemky, ktoré sú vo vlastníctve štátu a sú zastavané stavbami vo vlastníctve vyšších územných celkov. Stavby prešli v rámci reformy verejnej správy z majetku štátu zo správy taxatívne uvedených správcov do vlastníctva vyšších územných celkov podľa zákona o majetku vyšších územných celkov a podľa zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení zákona č. 416/2001 Z. z.. Predmetom usporiadania podľa tohto ustanovenia sú zastavané pozemky, ktoré spolu so stavbami do vlastníctva vyšších územných celkov neprešli, pretože  boli v správe iného štátneho subjektu ako stavba, a preto nespĺňali zákonné podmienky na prechod do vlastníctva vyšších územných celkov.   
 
Do vlastníctva vyšších územných celkov prejdú aj pozemky pod stavbami alebo rozostavanými stavbami, ktoré príslušný správca tohto majetku štátu previedol na vyššie územné celky  dohodou  podľa § 18d ods. 1 zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení zákona č. 161/2003 Z. z.. Ide o stavby, ktoré neprešli do vlastníctva samosprávnych krajov podľa zákona o majetku vyšších územných celkov len  preto, že boli rozostavané a nebol určený ich budúci užívateľ. Uvedené ustanovenie zákona o majetku štátu umožnilo len prechod týchto stavieb (rozostavaných alebo po ich dokončení), nerieši však prechod pozemkov pod týmito stavbami do vlastníctva vyšších územných celkov. Predložený návrh zákona má preto umožniť, aby do vlastníctva  vyšších územných celkov  prešli aj  pozemky pod týmito rozostavanými alebo dokončenými stavbami.   
 
Upravuje sa aj prechod pozemkov z vlastníctva štátu do vlastníctva vyšších územných celkov, ak sú v dočasnej správe príslušného obvodného úradu v sídle kraja podľa § 5 zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov, tieto pozemky prejdú do vlastníctva vyšších územných celkov dohodou.  
	 
	Zastavané pozemky podľa § 3b návrhu zákona prejdú do vlastníctva vyššieho územného celku vrátane priľahlej plochy, ktorá svojim umiestnením a využitím tvorí neoddeliteľný celok so stavbou. 
   
	Spolu so zastavanými pozemkami prejdú do vlastníctva vyššieho územného celku aj prípadné súvisiace majetkové práva a záväzky.  
 
K bodu 4 
 
	Pri prechode zastavaných pozemkov z majetku  štátu do vlastníctva vyšších územných celkov sa uplatní všeobecný územný princíp. Pozemky pod stavbami podľa § 3b prejdú do vlastníctva toho vyššieho územného celku, ktorý je vlastníkom stavby. 
 
	Z navrhovaného ustanovenia vyplýva povinnosť spísať písomný protokol o odovzdaní majetku do 2 mesiacov odo dňa prechodu majetku štátu podľa tohto zákona, ktorý je v správe príslušného správcu. Tento protokol nemá právotvorné účinky. Protokol len dokumentuje rozsah a hodnotu majetku, ktorý prejde do vlastníctva vyššieho územného celku, vrátane súvisiacich majetkových práv a záväzkov ku dňu prechodu a údaje katastra nehnuteľností. Písomný protokol podpíše štatutárny orgán vyššieho územného celku a štatutárny orgán správcu, ktorý spravoval majetok štátu, ktorý je predmetom prechodu. 
 
	Aj o prechode majetku štátu v dočasnej správe spíše odovzdávajúci a preberajúci subjekt písomný protokol, ktorý bude prílohou dohody o prechode majetku.     
 
	Vyšší územný celok je povinný do 6 mesiacov odo dňa nadobudnutia majetku štátu podať návrh na zápis vlastníckeho práva podľa zákona č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľnosti a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov.  
 
K bodu 5 
 
Navrhované nové znenie § 6 reaguje na problémy aplikačnej praxe súvisiace so zákonom nedefinovanom postavení rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií zriadených vyšším územným celkom v majetkovoprávnych vzťahoch. Vyšší územný celok je právnická osoba, ktorá vlastní majetok. Samosprávny kraj hospodári so svojim majetkom samostatne alebo ho zverí rozpočtovej organizácii alebo príspevkovej organizácii, ktoré si zriaďuje podľa zákona o rozpočtových pravidlách na plnenie svojich úloh. Na tento účel im samosprávny kraj zveruje do správy časť svojho majetku. Vzhľadom na to, že pôvodné znenie zákona vyvolávalo v praxi nejasnosti, navrhuje sa jednoznačne definovať, že rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie nie sú nositeľmi vlastníckych práv, ale sú len správcami majetku vyššieho územného celku. Majetok, ktorý správca nadobudne svojou činnosťou, vrátane darovania, nadobúda do vlastníctva samosprávneho kraja a do svojej správy. 
 
Z právnej zásady, podľa ktorej rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie zriadené vyšším územným celkom nenadobúdajú do svojho vlastníctva majetok, ale sú len správcami majetku vo vlastníctve samosprávneho kraja, vychádzal zákon o majetku vyšších územných celkov od nadobudnutia účinnosti. Zásady fungovania a financovania rozpočtových a príspevkových organizácií upravuje zákon o rozpočtových pravidlách, ktorý ich upravuje rovnako pre štátne organizácie, organizácie obcí alebo vyšších územných celkov. Vzhľadom na špecifiká činnosti týchto typov právnických osôb, ktoré nedisponujú vlastnými zdrojmi, nie je ani dôvod, aby boli samostatnými vlastníkmi majetku. 
 
 	V navrhovanom znení sa upresňuje  možnosť vložiť majetok vyššieho územného celku do majetku existujúcej obchodnej spoločnosti alebo založiť z majetku vyššieho územného celku obchodnú spoločnosť alebo neziskovú organizáciu.            
    
Zákon už nebude upravovať inštitút zmluvy o výkone správy s obchodnou spoločnosťou alebo s inou právnickou osobou. Tento zmluvný vzťah má iný obsah ako správa majetku vyššieho územného celku rozpočtovými organizáciami a príspevkovými organizáciami. Podľa zákona o majetku vyšších územných celkov správcom majetku vyššieho územného celku je len rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia, ktorú si vyšší územný celok zriadil podľa zákona o rozpočtových pravidlách. Tieto organizácie nie sú samostatnými subjektami vlastníckeho práva a na plnenie ich úloh im zriaďovateľ zverí svoj majetok do správy. Inštitút správy majetku verejnej správy je inštitútom verejného práva. Obchodné spoločnosti a iné právnické osoby sú subjektami súkromného práva, a tiež samostatnými subjektami vlastníckeho práva. Právnické osoby, s ktorými vyšší územný celok  uzatvoril zmluvu o výkone správy svojho majetku, vykonávajú správu cudzieho majetku. Ide o obchodno-právny vzťah medzi dvomi subjektami vlastníckeho práva a jeho úprava v zákone o majetku vyšších územných celkov  preto nie je opodstatnená. Obsah zmluvy o výkone správy môže byť riešený inými typmi zmlúv, ktoré sú upravené v našom právnom poriadku.      
                               
K bodu  6  
 
 Upravuje sa vznik správy majetku vyššieho územného celku. Správca  môže nadobudnúť majetok vyššieho územného celku do správy  od zriaďovateľa, prevodom správy medzi správcami alebo vlastnou činnosťou (kúpou, darovaním). Majetok, ktorý zriaďovateľ zverí správcovi na plnenie jeho úloh pri jeho zriadení, mu určí v zriaďovacej listine. Zriaďovateľ môže zveriť do správy správcovi aj ďalší majetok (napr. v nadväznosti na zmenu predmetu činnosti), resp. správu majetku odňať, a to na základe podmienok, ktoré určí v zásadách hospodárenia s majetkom vyššieho územného celku. Zriaďovateľ odovzdá zverený  majetok  správcovi protokolom o odovzdaní a prevzatí majetku vyššieho územného celku.  
 
Prevod správy medzi správcami sa realizuje zmluvou o prevode správy, ktorej náležitosti upravuje  návrh zákona.    

K bodu  7  
 
Podľa zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov je zakázané poskytovanie štátnej pomoci, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže napríklad tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov. Podľa § 5 ods. 2 písm. c) tohto zákona je predaj nehnuteľného majetku vyššieho územného celku za cenu nižšiu ako je trhová cena nepriamou formou štátnej pomoci. V súvislosti s predajom budov a pozemkov verejnoprávnymi orgánmi vydala Európska komisia Oznámenie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (97/C 209/03) (Ú. v. ES C 209, 10.7.1997). Komisia vypracovala všeobecné usmernenie, ktoré má pomôcť zvládať predaje pozemkov a budov takým spôsobom, ktorý nie je štátnou pomocou. Vyššie územné celky by mali predaj nehnuteľného majetku realizovať v ponukovom konaní, ktoré je dostatočne propagované, otvorené a nepodmienené, porovnateľné s dražbou, ktoré akceptuje najlepšiu alebo jedinú ponuku a za trhovú cenu, aby nedochádzalo k poskytovaniu štátnej pomoci.  
 
Členské štáty by mali taktiež Komisii oznamovať akýkoľvek predaj, ktorý nebol uzatvorený na základe ponukového konania a predaj realizovaný za  cenu nižšiu ako je trhová hodnota predávaného majetku.   
 
V nadväznosti na Oznámenie Komisie ukladá návrh zákona vyššiemu územnému celku povinnosť oznámiť Európskej komisii každý predaj nehnuteľného  majetku, ktorý vyšší územný celok  realizoval bez  obchodnej verejnej súťaže za cenu nižšiu ako je trhová cena. Predaj oznámi vyšší územný celok Komisii  prostredníctvom Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktoré podľa § 21 zákona č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov koordinuje štátnu pomoc vo vzťahu k poskytovateľom štátnej pomoci v Slovenskej republike a vo vzťahu k Európskej únii.   
  
K bodu 8 
 
Upravuje sa zostatková cena hnuteľnej veci, o prebytočnosti ktorej rozhoduje  zastupiteľstvo vyššieho územného celku, ak tým končí povinnosť zachovať účelové určenie majetku získaného prechodom z majetku štátu.   
   
K bodom  9 až 11 
 
Zákon o majetku vyšších územných celkov v platnom znení  upravuje v § 9 ods. 5, do vlastníctva ktorých právnických osôb nemôže vyšší územný celok previesť vlastníctvo svojho majetku mimo verejnej obchodnej súťaže. Navrhuje sa, aby samosprávny kraj mohol previesť majetok do vlastníctva právnickej osoby bez obchodnej verejnej súťaže, ak pôjde o predaj  pozemku zastavaného stavbou vo vlastníctve tejto právnickej osoby vrátane priľahlej plochy  alebo o prevod spoluvlastníckeho podielu majetku vyššieho územného celku  do vlastníctva právnickej osoby, ktorá je spoluvlastníkom tohto majetku podľa § 140 Občianskeho zákonníka. 
 
Upresňuje sa taktiež okruh majetku, ktorý môže vyšší územný celok previesť do vlastníctva fyzickej osoby uvedenej v § 9 ods. 4 zákona bez obchodnej verejnej súťaže o prevody bytov alebo pozemkov pod bytovým domom podľa zákona č. 182/1993 Z. z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov.    

K bodu 12 
	 
Navrhuje sa prechod zastavaných pozemkov  uvedených v § 3b ods. 1 a 2, t.j. v správe príslušného správcu, do vlastníctva vyšších územných celkov dňom 1. júla 2009. Zastavané pozemky, ktoré sú v dočasnej správe, prejdú do vlastníctva vyššieho územného celku dňom uvedeným v dohode o prechode pozemku.  

K čl. III 
 
Účinnosť zákona sa navrhuje dňom 1. júla 2009.