Žiadosť o financovanie z ISPA pre projekt:
Odborná pomoc pre prípravu prioritných protipovodňových opatrení v Slovenskej republike.

Projekt „Odborná pomoc pre prípravu prioritných protipovodňových opatrení v Slovenskej republike“ vo forme štandardnej žiadosti o financovanie z ISPA v zmysle Koordinačnej smernice pre prípravu a realizáciu programu ISPA v SR predložil minister životného prostredia SR podpredsedníčke vlády pre európsku integráciu - Národnej koordinátorke ISPA dňa 8. októbra 2002.

Na Slovensku bol v poslednom desaťročí zaznamenaný nárast povodní ohrozujúcich zdravie a životy obyvateľov v postihnutých oblastiach. Materiálne škody na súkromnom a štátnom majetku boli vyčíslené na viac ako 2,3 mld €.

Vláda na svojom zasadnutí 19. januára 2000 schválila „Program protipovodňovej ochrany do roku 2010“ (uznesenie č. 30/2000) (ďalej len program), v ktorom identifikovala komplex protipovodňových opatrení, ktorých celková výška nákladov predstavuje 426 mil €. Pri objeme súčasných dostupných finančných zdrojov nie je reálne splniť časový plán pre aktivity obsiahnuté v uvedenom programe a tak je  riziko nárastu škôd spôsobených povodňami v budúcnosti veľmi vysoké. Jednou z možností zrýchlenia implementácie programu je jeho spolufinancovanie z programov Európskej únie (štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu). 

Prioritnými opatreniami Programu sú opatrenia zamerané na ochranu území s najväčšou koncentráciou obyvateľstva a území s významným hospodárskym potenciálom. 

Na základe skúseností z obdobia júl – august 2002, kedy bola západná a stredná Európa postihnutá rozsiahlymi ničivými záplavami, ktoré postihli aj niektoré časti Slovenskej republiky, Európska komisia otvorila možnosť financovania odbornej pomoci pre prípravu projektov protipovodňovej ochrany v Slovenskej republike. Projekty vypracované touto odbornou asistenciou budú pripravené na financovanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu po vstupe Slovenska do EÚ.

Cieľom odbornej pomoci bude:

-	zhodnotiť/vypracovať aktuálnu dokumentáciu, plány a štúdie
-	preveriť oprávnenosť projektov na čerpanie z fondov EÚ a realizovateľnosť opatrení
-	prehodnotiť návrhy technického riešenia projektov, predpokladaných nákladov, vrátane hodnotenia alternatívnych riešení
-	pripraviť žiadosti pre najviac vhodné programy Európskeho spoločenstva vrátane všetkých nevyhnutných štúdii a analýz ako sú analýza vplyvu na životné prostredie, ekonomické analýzy (analýza nákladov a výnosov, opis výnosov) a finančné analýzy (trvalú udržateľnosť projektu, sociálnu únosnosť)
-	príprava tendrovej dokumentácie a plánu verejného obstarávania

Odborná pomoc pripraví žiadosti ISPA pre projekty:

1.	Protipovodňová ochrana intravilánu mesta Bratislavy
2.	Protipovodňová ochrana intravilánu Banskej Bystrice
3.	Protipovodňová ochrana intravilánu Prešova (rekonštrukcia hrádze, riečiska a hate)
4.	Povodňový varovný a prognostický systém

Konečným príjemcom odbornej asistencie bude Ministerstvo životného prostredia.

Konečným príjemcom opatrení bude Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. pre projekty protipovodňovej ochrany v aglomeráciách Bratislava, Banská Bystrica a Prešov. V prípade projektu POVAPSYS je konečným príjemcom opatrenia Slovenský hydrometeorologický ústav (SHMU)

1.	Protipovodňová ochrana intravilánu mesta Bratislavy

Bratislava sa rozprestiera na oboch brehoch rieky Dunaj. Povodňami ohrozené časti sú hlavne historická časť mesta, sídlisko Petržalka, rozprestierajúce sa na pravom brehu Dunaja a intravilán mesta nachádzajúci sa v blízkosti sútoku riek Dunaj a Morava, ako aj časti blízko samotnej rieky Moravy. Bratislavou a jej predmestiami preteká Dunaj v celkovej dĺžke 18 km.

V súčastnej dobe je v stave realizácie prehlbovanie a zosilňovanie koryta Dunaja v úseku oblúka pri nákladnom prístave. Táto aktivita je jednou z komplexu činností, ktoré sú zamerané na protipovodňovú prevenciu, ktorej zrealizovaním by sa malo zabrániť rozliatiu Dunaja do prietoku 13 000 m3/s.

Berúc do úvahy charakter protipovodňových opatrení boli projekty ochrany Bratislavy rozdelené do 4 častí:

A: Pravobrežná hrádza Dunaja (rkm 1868,1 – 1869,2)

Cieľom je doplniť existujúcu protipovodňovú ochrannú líniu na pravom brehu rieky Dunaj. Jej vybudovaním sa docieli zvýšenie ochrany súčasnej protipovodňovej ochrannej hrádze a zvýšenie stability riečneho dna.

Oprávnené náklady: 1 439 000 €
Implementácia: 2004 – 2005

B: Mestská štvrť Devín

Projekt zabezpečí doplnenie protipovodňových opatrení na ľavom brehu rieky Morava. Jeho zrealizovaním sa docieli zvýšenie protipovodňovej ochrany  stavaním novej ochrannej línie v osídlenej časti Devína. V projekte je zahrnutá aj výstavba 3 prečerpávacích staníc, ktoré budú slúžiť na odčerpávanie vnútorných vôd počas záplav.

Oprávnené náklady: 720 000 €
Implementácia: 2005- 2006

C: Úsek Most Lafranconi – sútok riek Dunaj a Morava

Projekt zabezpečí doplnenie protipovodňových opatrení na ľavom brehu Dunaja. Hlavný dôraz projektu je daný na zlepšenie súčastnej ochrannej línie, ktorá chráni túto časť mesta pred povodňami. Počíta sa aj s vybudovaním 2 čerpacích staníc na prečerpávanie vnútorných vôd počas povodní.

Oprávnené náklady: 4 316 000 €
Implementácia: 2006 - 2008

D: Mestská časť Devínska Nová Ves

Projekt zabezpečí doplnenie protipovodňových opatrení na ľavom brehu rieky Morava. Cieľom nie je len zlepšenie existujúcej a výstavba novej protipovodňovej ochrannej línie, ale aj výstavba 1 čerpacej stanice na odstraňovanie vnútorných vôd počas povodní.

Oprávnené náklady: 10 791 000 €
Implementácia: 2006 – 2008

Celkové predpokladané náklady pre projekt „Bratislava“: 17 266 00 €
Implementácia projektu „Bratislava“: 2004 – 2008

Celkové predpokladané náklady na odbornú pomoc: 199 000 €

2.	Protipovodňová ochrana intravilánu Banskej Bystrice

Banská Bystrica patrí medzi mestá s najnižšou úrovňou protipovodňovej ochrany na Slovensku. Mestom preteká rieka Hron, do ktorého sa priamo v intraviláne mesta vlieva 5 prítokov. Práve sútoky týchto prítokov s riekou Hron sú najkritickejšími miestami pri veľkom objeme zrážok a pri vysokom stave hladiny Hrona. Závažným problémom je, že už pri výške prietoku Hrona na hranici 180 m^3 /s je nutné vyhlásiť 3. (najvyšší) stupeň povodňovej aktivity.  Navrhovanými protipovodňovými opatreniami  by sa zvýšil bezpečný prietok Hrona až na úroveň 540 m^3/s. Študijne bolo preskúmaných niekoľko riešení zmierňujúcich riziko zaplavenia:

1.	Zvýšenie prietokového profilu Hrona a jeho kapacitu

Dosiahnutie zvýšenia prietokového profilu rieky je možné iba zmenou hydraulických parametrov koryta a  jeho rozšírením. Berúc do úvahy hustotu zástavby pozdĺž brehov v centre mesta je toto riešenie nerealizovateľné.

2.	Vybudovanie záchytného retenčného priestoru – priehrady a poldra – proti prúdu rieky Hron nad Banskou Bystricou

Na základe štúdií a hodnotení z ekonomického a technického hľadiska vzniklo niekoľko návrhov vhodných pre výstavbu priehrady s kapacitou približne 50 mil m^3. Každé z riešení požaduje premiestnenie niekoľkých ciest, železničnej trate a domov.  Celkové náklady každého variantu sú príliš vysoké a riešenie neefektívne.

3.	Odvedenie časti záplavových vôd mimo ohrozeného územia

Riešenie spočíva vo výstavbe odľahčovacieho tunela proti prúdu rieky Hron nad mestom, ktorý by bol vedený pod horským masívom po ľavom brehu rieky. Myšlienka tohto riešenia je v odvádzaní vôd presahujúcich súčasnú kapacitu koryta v centrálnej časti mesta odľahčovacím tunelom s rozdelením prietoku na hati v časti Srnková. Tunel by sa napájal naspäť do Hrona v mestskej časti Radvaň, v blízkosti železničnej stanice. Plánovaná dĺžka tunela by bola 2510 m. Pretože odľahčovací  tunel by bol v prevádzke len krátky čas počas povodní, vznikla myšlienka používať tunel viacúčelovo, ako multimodálny koridor, ktorý by riešil aj iné problémy mesta.

Pozdĺž dotknutej časti rieky Hron v úzkom údolí riečneho koryta vedie cesta č. I/66 s hustou mestskou a tranzitnou premávkou, ktorá je v čase povodní neprejazdná. Vzhľadom na preťaženosť premávky v tejto časti, častú nehodovosť, znečistenie mesta výfukovými plynmi, hlukom je zaťaženosť tohto územia neznesiteľná.

Multimodálny tunel by umožnil zároveň aj prevedenie infraštruktúrnych sietí (elektrických a telekomunikačných sietí, zásobovanie vodou).

Navrhovaný multimodálny tunel by zabezpečil:
-	protipovodňovú ochranu Banskej Bystrice
-	riešenie problémov mestskej a tranzitnej dopravy
-	podmienky pre rozvoj infraštrukúry a najefektívnejšieho využitia územia
-	zlepšenie životného prostredia v centre mesta
-	zníženie škodlivého dosahu na životné prostredie

Verejné práce by boli realizované v dvoch etapách:
-	1. fáza: podrobné navrhnutie technológie výstavby tunela – prieskumná štôlňa
-	2. fáza: výstavba multimodálneho tunela

Celkové predpokladané náklady projektu:61 487 000 €
Implementácia: 1.  fáza    2003 - 2004
2.	fáza....2005 - 2007	

Celkové predpokladané náklady na odbornú pomoc: 199 000 €

3.	Protipovodňová ochrana intravilánu Prešova (rekonštrukcia hrádze, riečiska  a hate)

Prešov, ležiaci na rieke Torysa, bol jednou z oblastí zasiahnutou povodňami v júli 2001. Existujúca hrádza bola zničená a bol narušený pravobrežný spevňujúci násyp koryta rieky Torysa. Po povodniach sa priebežne realizovala najnevyhnutnejšia rekonštrukcia koryta. Aby bol zaručený prietok Torysy v tomto úseku 305 m^3/s, je potrebná kompletná rekonštrukcia narušeného úseku v dĺžke 739 m.

Rekonštrukcia pozostáva z:

-	rekonštrukcie pravobrežnej hrádze
-	rekonštrukcie zničenej hate
-	stabilizácie brehov a dna koryta kamennými blokmi a  stabilizujúcimi prvkami

Celkové predpokladané náklady projektu: 1 535 000 €
Implementácia: 2003
Celkové predpokladané náklady odbornej pomoci: 199 000 €

4.	Povodňový varovný a prognostický systém

Slovensko vzhľadom na špecifické fyziografické podmienky, je oblasťou so stále sa opakujúcim závažnými povodňami v časti Centrálnych a  Západných Karpát, v povodiach riek Morava, Tisa, Uh, Latorica a Dunaj.

Extrémne povodne v Centrálnej Európe upozornili na potrebu vytvorenia spoľahlivých krátkodobých meteorologických a povodňových predpovedí na Slovensku. Jedným zo záverov vládou schváleného Národného programu ochrany pred povodňami do roku 2010 je výrazná inovácia varovného protipovodňového systému a systému predpovedania počasia v rámci projektu POVAPSYS.

Cieľom POVAPSYS je zdokonalenie informácií nevyhnutných na včasnú a efektívnu ochranu pred povodňami. Sú to:
-	rozšírenie a modernizácia monitorovania a spracovania informácií telekomunikačným systémom Slovenského hydrometeorologického ústavu (SHMU).
-	dokončenie špeciálnych pracovísk SHMU a zdokonalenie prevádzkovej spolupráce medzi predpovedaním a varovaním pred povodňami a orgánmi zameranými na kontrolu pred povodňami v Slovenskej republike
-	dokončenie informačného systému SHMU, vrátane databázy
-	prepojenie monitorovania na varovný a vyrozumievací systém civilnej ochrany
-	dobudovanie lokálnych varovných systémov

Projekt bude pozostávať z nasledujúcich častí:
-	obnovenie, aktualizácia a rozšírienie pozemného meteorologického monitorovacieho systému 
-	obnovenie, aktualizácia a rozšírenie hydrologického monitorovacieho systému
-	telekomunikačná sieť
-	satelitné dáta
-	radarová sieť
-	navrhnutie metodiky lokálnej varovnej siete a prepojenia s varovacou a vyrozumievacou sieťou civilnej ochrany
-	meteorologické metódy a modely zamerané na predpovedanie udalostí
-	tréning zamestnancov

Celkové predpokladané náklady projektu: 10 996 800 €
Implementácia: 2003-2006
Celkové predpokladané náklady pre odbornú pomoc: 199 000 €

Celkové finančné požiadavky  pre žiadosť o financovanie z ISPA pre projekt Odborná pomoc pre prípravu prioritných protipovodňových opatrení v Slovenskej republike sú nasledovné:

Celkové rozpočtové náklady projektu					796 000  EUR
Požadovaný grant ISPA							597 000  EUR
Národné spolufinancovanie						199 000  EUR
Miera spolufinancovania ISPA							     75 %