Predkladacia správa

	Program elektronizácie knižníc v Slovenskej republike sa predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky minister kultúry po dohode s ministrom školstva na základe úlohy C.2 z uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 310 z 11. apríla 2001 k návrhu Stratégie rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006. 

	Potreba komplexne definovať ciele informatizácie knižníc, postupy a  prostriedky  na ich dosiahnutie vyplynula z viacerých dôvodov.  

V uplynulom období sa transformácia knižníc v Slovenskej republike uskutočňovala predovšetkým v kontexte celkových ekonomických a politických zmien, a to najmä  v legislatívnej oblasti a oblasti všeobecného strategického plánovania. Národná rada Slovenskej republiky prijala v tomto volebnom období zákon  č. 183/2000 Z. z. o knižniciach, o doplnení zákona SNR č. 27/1987 Zb. o štátnej pamiatkovej starostlivosti  a o zmene a doplnení zákona č. 68/1997 Z. z. o Matici slovenskej v znení zákona č. 416/2001 Z. z. a vláda Slovenskej republiky schválila Stratégiu rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006. V nasledujúcich rokoch sa celý knižničný systém musí orientovať na knižnično-informačné služby poskytované na báze informačných a komunikačných technológií (IKT). Informatizovaný knižničný systém Slovenskej republiky bude významným fenoménom súčasnej vedy, vzdelania, kultúry a ekonomiky. 
Nemenej dôležitým dôvodom definovania jednotného postupu informatizácie knižníc, ktorá  je integrálnou súčasťou informatizácie spoločnosti, je pristúpenie Slovenskej republiky k iniciatíve eEurope+. Ciele definované v predkladanom materiáli zohľadňujú úlohy návrhu akčného plánu eEurope+.

 Informatizácia knižníc na jednej strane odstraňuje geografické hranice a podporuje proces globalizácie a medzinárodnú spoluprácu. Na druhej strane umožňuje efektívne a účinnejšie prezentovať všetky prejavy kultúrnej identity Slovenska a Slovákov v globálnom prostredí. 
Zámerom predkladaného materiálu je navrhnúť komplexný ideový program elektronizácie knižníc tak, aby jeho realizácia umožnila nielen zlepšenie verejných knižnično-informačných služieb pre obyvateľov Slovenskej republiky, ale aj  plnenie našich záväzkov v súvislosti s európskymi a svetovými integračnými ambíciami. 
Pristúpenie k homogenizácii prostredia v oblasti knižničných softvérov je popri odborných výhodách zvlášť motivované ekonomickou výhodnosťou.

Východiskom k vypracovaniu predkladaného materiálu bol Projekt elektronizácie knižníc ako súčasť rozvoja informačných sietí Slovenskej republiky (www.culture.gov.sk/informatika/kniznice). Nadväzuje na dva predchádzajúce varianty s rovnakým názvom. Prvý bol spracovaný v roku 1996 v Slovenskej národnej knižnici v Matici slovenskej v Martine a schválený na úrovni Ministerstva kultúry Slovenskej republiky. Druhý vypracovala Katedra informatiky a výpočtovej techniky FEI STU pre Univerzitnú knižnicu v Bratislave v roku 1998. Aj keď elektronizácia vybraných knižníc v pôsobnosti ministerstva kultúry postupovala v zmysle princípov oboch materiálov,  komplexná realizácia projektov  v rámci knižničného systému sa neuskutočnila z finančných dôvodov. Vedecko-technický  projekt s názvom Projekt elektronizácie knižníc ako súčasť rozvoja informačných sietí Slovenskej republiky bol vypracovaný v gescii Univerzitnej knižnice v Bratislave v rámci Rozvojových programov výskumu a vývoja na urýchlenie reštrukturalizácie a zvýšenie konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky a v júni 2001 sa uskutočnila na ministerstve kultúry jeho oponentúra. 

Prijatie materiálu bude mať vplyv na verejné financie. V porovnaní s inými krajinami Slovenská republika v oblasti informatizácie zaostáva, investície sú v tomto smere potrebné aj na zabezpečenie elektronizácie knižníc. Na druhej strane prijatie a zabezpečenie koncepcie jednotného softvérového riešenia prinesie výrazné úspory. Komplexné náklady sa odhadujú v doložke. Náklady na obstaranie knižničného softvéru sú uvedené v materiáli, pričom rok 2002 bude saturovaný z prostriedkov, ktoré ministerstvo kultúry má v rámci programu Rozvoj kultúry, podprogramu Elektronizácia knižníc. Mzdové náklady na zabezpečenie úloh Slovenskej národnej knižnice, ktoré bude program koordinovať a realizovať celoštátne úlohy, navrhujeme v roku 2002 rovnako saturovať  z prostriedkov programu Rozvoj kultúry vo výške 300 000,- Sk. Explicitné vyjadrenie odhadovaných nákladov v rámci jednotlivých rozpočtových kapitol a podľa rozpočtovej klasifikácie bude možné špecifikovať až po rozpracovaní programu do krátkodobých akčných plánov a vykonávacích projektov jednotlivých typov knižníc a každoročne špecifikovať pri príprave východísk štátneho rozpočtu. 
Investície do elektronizácie knižníc sú investíciami do vzdelania a rozvoja demokracie, ktoré sa zúročia v budúcnosti. Knižnice budú prostredníctvom svojich služieb čoraz viac aktívne participovať na formujúcej sa znalostnej a digitálnej ekonomike a umožňovať občanom obstáť v konkurencii na pracovné miesta.

Materiál bol prerokovaný v poradnom orgáne ministra kultúry,  Ústrednej knižničnej rade,  ako aj v Rade vlády Slovenskej republiky pre informatiku,  ktorá ho s drobnými pripomienkami akceptovanými  predkladateľom schválila. Zároveň členovia Rady vlády pre informatiku  poukázali na nevyhnutnosť lepšieho finančného zabezpečenia elektronizácie knižníc. 

Materiál sa predložil  na medzirezortné pripomienkové konanie povinným subjektom, samosprávnym krajom, Združeniu miest a obcí Slovenska a Slovenskej akadémii vied. Zároveň je zverejnený prostredníctvom internetu na vyjadrenie verejnosti. Hromadnú pripomienku verejnosti predkladateľ nezaznamenal. Vyhodnotenie pripomienkového konania je súčasťou materiálu. Zásadné pripomienky, ktoré k materiálu vzniesli Ministerstvo financií SR a Ministerstvo hospodárstva SR,  predkladateľ akceptoval.

Materiál sa predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky bez rozporov.