MINISTERSTVO ZDRAVOTNÍCTVA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY
__________________________________
Číslo:  

Materiál na rokovanie 
Legislatívnej rady vlády 
Slovenskej republiky 

N á v r h

vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky ktorou sa ustanovujú podrobnosti o podpore zdravia a hodnotení dopadov na zdravie			                                                                

Podnet:

§ 32 ods. 5 zákona č. ........../2005 o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov 		Obsah materiálu:

1.	Návrh vyhlášky

Predkladá:

Rudolf Zajac
minister zdravotníctva
Slovenskej republiky

Bratislava 30. júna 2005 

Návrh
Vyhláška 
Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky
z..................2005,
 
ktorou sa ustanovujú podrobnosti o podpore zdravia a hodnotení dopadov na zdravie

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky podľa § 32 ods. 5 zákona č. ........../2005 o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon“) ustanovuje: 

§ 1
Predmet úpravy

Táto vyhláška ustanovuje
a)	podmienky monitorovania zdravotného stavu občanov,
b)	podmienky zdravotnej výchovy,
c)	podmienky zriaďovania a činnosti poradní zdravia,
d)	program podpory zdravia,
e)	náležitosti správy o hodnotení strategického dokumentu,
f)	minimálne náležitosti posudku a návrhu rozhodnutia,
g)	požiadavky na odbornú spôsobilosť  obstarávateľa,
h)	lehoty pre vykonanie procesu hodnotenia dopadov, 
i)	zoznam strategických dokumentov podliehajúcich hodnoteniu dopadov na zdravie,

§ 2
Monitorovanie zdravotného stavu a zdravotného uvedomenia občanov 

(1)	Monitorovanie je systematické získavanie, zhromažďovanie, spracovávanie a analýza údajov o procese podpory zdravia ako aj o dosiahnutých výsledkoch vo verejnom zdravotníctve.

(2)	Úrad a regionálne úrady  zabezpečujú   sledovanie    ukazovateľov   zdravotného   stavu obyvateľstva  vo  vzťahu  k  životným  podmienkam  a pracovným podmienkam a spôsobu života a práce, monitorujú zdravotný stav jednotlivých skupín obyvateľstva.

(3)	Prostriedkom vykonávania činnosti uvedených v odseku 2 sú národné referenčné centrá a  monitorovacie centrá, ktoré 
a)	monitorujú zdravotný stav občanov,
b)	monitorujú zdravotné uvedomenie občanov,
c)	porovnávajú ukazovatele zdravotného stavu občanov so štatistickými údajmi z medzinárodných databáz,
d)	sledujú porovnateľnosť údajov a informácií, porovnateľnosť systémov a výmenu dát medzi členskými štátmi EÚ.

(4)	Úrad pripravuje a zverejňuje každoročne na základe monitorovania,  správy o zdravotnom stave občanov,  správy o zdravotnom uvedomení občanov mieru ohrozenia zdravia, ktorá je charakterizovaná negatívnou zmenou vybraných ukazovateľov zdravia oproti predchádzajúcemu obdobiu.

(5)	Podľa miery ohrozenia zdravia úrad
a)	navrhuje, pripravuje a odborne usmerňuje postupy, stratégie podpory zdravia a navrhuje aktualizáciu štátnej zdravotnej politiky,
b)	smeruje stratégie podpory zdravia na vybrané skupiny alebo jednotlivcov
c)	kontroluje, overuje a hodnotí postupy stratégie podpory zdravia a dosiahnuté výsledky a účinnosť štátnej zdravotnej politiky aplikuje do programov podpory zdravia.
§ 3
Podpora zdravia

(1)	Úrad a regionálne úrady zriaďujú poradne zdravia za účelom podpory a rozvoja zdravia.

(2)	Úrad a regionálne úrady v prevencii neprenosných ochorení a iných porúch zdravia vykonávajú podporu a rozvoj zdravia pričom
a)	zvyšujú úroveň ochrany, podpory a rozvoja verejného zdravia,
b)	zlepšuje informovanosť verejnosti o vývoji verejného zdravia,
c)	podporujú kvalitu života a znižujú nerovnosť v zdraví,
d)	monitorujú zdravotný stav a zdravotné uvedomenie občanov,
e)	identifikujú potenciálne zdroje ohrozenia zdravia,
f)	posilňujú schopnosť rýchle a koordinovane likvidovať zdroj ohrozenia zdravia,
g)	hodnotia dopad na zdravie strategických dokumentov, návrhov a rozhodnutí,
h)	formulujú, navrhujú a realizujú účinné stratégie na dosiahnutie vyššej ochrany, podpory a rozvoja zdravia,
i)	smerujú ochranu, podporu a rozvoj zdravia na vybrané skupiny obyvateľstva,
j)	podporujú intersektorálnu a medzinárodnú spoluprácu s členskými štátmi EÚ.

(3) Úrad a regionálne úrady sa zúčastňujú 
a)	na   príprave,   uskutočňovaní   a odbornom usmerňovaní  celospoločenských a  miestnych programov podpory, ochrany  a rozvoja  zdravia zameraných  najmä na ovplyvňovanie zdravia prostredníctvom úpravy životného  štýlu, výživových faktorov, prevenciou rizikových ochorení,
b)	na riešení Národného  programu podpory zdravia, Národného programu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, na programoch a projektoch Svetovej zdravotníckej organizácie, na uskutočňovaní Akčného plánu pre prostredie a zdravie, Programu ozdravenia    výživy   obyvateľstva    Slovenskej   republiky a Imunizačného programu,
c)	na priprave  podkladov  na  hodnotenie  a  riadenie  zdravotných rizík,  najmä rizikové výživové faktory,  fyzikálne, chemické a biologické faktory životného prostredia, životných podmienok a pracovných podmienok,
d)	na  zdravotnej  výchove   obyvateľstva  a na uskutočňovaní poradenských činností.

(4) Úrad vytvára jednotnú databázu sledovania vybraných determinantov zdravia, ktorú pravidelne aktualizuje elektronicky.

(5) Každý subjekt vykonávajúci monitorovanie, sledovanie, skreening, analýzu a spracovanie vybraných determinantov zdravia nahlási úradu do 90 dní od spracovania údajov
e)	názov a adresu subjektu,
f)	obsah a zámer sledovania,
g)	veľkosť a charakter sledovanej skupiny,
h)	dátum vykonania a záverečného spracovania údajov.

§ 4
Zdravotná výchova

(1) Zdravotná výchova je súčasťou účinnej stratégie podpory zdravia, pričom vychádza z aktuálneho stavu a zdravotného uvedomenia občanov.

(2) Úrad a regionálne úrady v oblasti zdravotnej výchovy
a)	poskytujú informácií a konzultácií ,
b)	aktivizujú vzdelávanie v podpore zdravia,
c)	vzdelávajú o vývoji verejného zdravotníctva,
d)	vzdelávajú o zdravotnom stave občanov, o determinantoch zdravia,
e)	vzdelávajú o rizikových faktoroch pre zdravie,
f)	posilňujú a udržiavajú dosiahnutý stav,
g)	smerujú zdravotnú výchovu na vybrané skupiny občanov,
h)	vychovávajú profesionálnych odborníkov a trénerov, ktorí šíria podporu zdravia,
i)	rozvíjajú sieť útvarov podpory zdravia,
j)	spolupracujú s medzinárodnými organizáciami.

§ 5
Poradňa zdravia

(1)	Poradňa zdravia je zriadená na každom úrade a regionálnom úrade ako útvar podpory a rozvoja zdravia. Jej cieľom je zlepšovanie zdravotného stavu občanov ovplyvňovaním ich vedomostí, schopností a postojov ku zdraviu.

(2)	Poradňa zdravia sa zameriava na znižovanie výskytu zdravotných rizík prostredníctvo všeobecného a špecializovaného poradenstva zameraného na pozitívnu zmenu spôsobu života. V poradenstve sa využívajú výhradne vedecky overené poznatky a metódy v oblasti zdravotnej starostlivosti a verejného zdravotníctva.

(3)	Poradňa zdravia zabezpečuje individuálne a skupinové poradenstvo
a)	všeobecné, pozostávajúce z aktívneho vyhľadávania a stanovovanie rizikových faktorov srdcovo-cievnych a iných chronických chorôb, sprostredkovania informácií zrozumiteľnou formou o zásadách správneho spôsobu života a motivácie k pozitívnym zmenám pri predchádzaní najzávažnejších chronických neinfekčných chorôb,
b)	špecializované, ktoré je zamerané na prevenciu rizikových faktorov najzávažnejších neinfekčných chorôb; rizikové faktory sú stanovené na základe monitorovania zdravotného stavu ľudí a z výsledkov monitorovania aktivít aj Svetovej zdravotníckej organizácie.

(4)	Poradenstvo poskytujú odborní zdravotnícki pracovníci, iní zdravotnícki pracovníci a iní odborní pracovníci v zdravotníctve.

(5)	Financovanie poradní zdravia zabezpečuje príslušný regionálny úrad. Úrady môžu na financovanie poradní zdravia využiť aj fakultatívne zdroje financovania.

§ 6
Program podpory zdravia

(1)	Národný program podpory zdravia (ďalej „NPPZ“) je integrovaný, celospoločenský program, ktorý je nástrojom implementácie štátnej zdravotnej politiky ako aj implementácie spoločných stratégií ochrany, podpory a rozvoja zdravia členských štátov Európskej únie. 

(2)	NPPZ koordinuje a metodicky usmerňuje ministerstvo zdravotníctva a riadi úrad verejného zdravotníctva ( ďalej „úrad“). Svojou činnosťou napĺňa hlavný cieľ NPPZ, ktorým je realizácia ochrany a podpora zdravia tak, aby dosiahla vysokú úroveň zdravotného stavu občanov.

(3)	Základom pre aktivity NPPZ je
a)	vnímanie zdravia ako základného ľudského práva a predpokladu kvality života,
b)	rovnosť podmienok pre ochranu, posilňovanie zlepšovania zdravia pre všetky skupiny občanov,
c)	zodpovednosť za vlastné zdravie, zdravie najbližších a zdravie celej spoločnosti.

(4)	  NPPZ pozostáva z dlhodobých a krátkodobých projektov. Návrhy projektov sa predkladajú na základe vyhláseného výberového konania, ktoré vyhlasuje úrad.

(5)	Projekty sú navrhované na schválenie podľa kritérií, ktoré sú súčasťou jednotnej osnovy vyhodnocovania projektov NPPZ. Výber projektov uskutočňuje stála expertná skupina, ktorej členovia sú zástupcovia ministerstiev a mimovládnych organizácií. Expertná skupina sa riadi štatútom, ktorý určuje aj kľúč zloženia skupiny.

(6)	Dlhodobé projekty sú sústredené v Harmonograme realizačných projektov NPPZ, schvaľuje ich Vláda SR a určuje ich financovanie. Sú plánované na trojročné obdobie.

(7)	Krátkodobé projekty riešia aktuálnu alebo potencionálnu mieru ohrozenia zdravia. Schvaľuje ich príslušná expertná skupina a príslušné ministerstvo, ktoré navrhuje financovanie a realizáciu výsledkov projektu. Sú plánované na jeden rok.

(8)	NPPZ sa zúčastňujú ministerstvá, úrad, regionálne úrady, obce, mimovládne organizácie, fyzické a právnické osoby.

(9)	Úrad zabezpečuje hodnotenie dopadov, účinnosť a efektívnosť zabedených programov ako aj hodnotenie dosiahnutia cieľov a navrhovanej úrovne zlepšenia zdravia.

§ 7 
Hodnotenie dopadov na zdravie

(1)	Úrad a regionálne úrady sa pri výkone hodnotení dopadov strategických dokumentov zameriavajú na 
a)	zabezpečenie ochrany, podpory,  rozvoja  verejného zdravia, 
b)	vyhodnotenie priamych a nepriamych vplyvov na verejné zdravie,
c)	určenie opatrení, ktoré zabránia negatívnym účinkom na verejné zdravie.

(2) Hodnotenie dopadov sa vykonáva na národnej, regionálnej alebo lokálnej úrovni a v dvoch stupňoch.

(3)	Úrad a príslušný regionálny úrad vykoná vždy prvý stupeň hodnotenia dopadov. V prípade, že prvý stupeň dokáže riziko negatívnych dopadov na zdravie vykoná druhý stupeň alebo nariadi jeho vykonanie navrhovateľovi ak zákon neustanovuje inak.

(4)	Posudzovateľom oprávneným vydať vo veci stanovisko na základe predloženej správy o hodnotení strategického dokumentu je len úrad alebo príslušný regionálny úrad. Proces  hodnotenia dopadov nepodlieha podmienkam správneho konania podľa osobitného predpisu.

(5)	 Navrhovateľ je pre účely tohto zákona orgán štátnej správy, samosprávy, fyzická osoba, fyzická osoba – podnikateľ, či právnická osoba, ktorá predkladá návrh strategického dokumentu posudzovateľovi.  

(6)	O schválení alebo neschválení vydá úrad alebo príslušný regionálny úrad navrhovateľovi stanovisko formou posudku alebo rozhodnutia podľa osobitných predpisov.  

(7)	Obstarávateľ je pre účely tohto zákona fyzická osoba, fyzická osoba – podnikateľ18 alebo právnická osoba, alebo orgán štátnej správy, ktorý vykonáva proces hodnotenia dopadov a  vypracováva správu o hodnotení dopadov pre navrhovateľa. Vo vybraných prípadoch, pokiaľ zákon neustanovuje inak, je obstarávateľom aj úrad alebo príslušný regionálny úrad.

(8)	Ak je navrhovateľom ústredný orgán štátnej správy alebo iný ústredný orgán štátnej správy, obstarávateľom je vždy úrad.

§ 8
Správa o hodnotení strategického dokumentu

1)  Vypracovanie správy o hodnotení dopadov rozhodnutí na zdravie zabezpečí obstarávateľ. Obstarávateľom môže byť vo vybraných prípadoch aj orgán verejného zdravotníctva ak nie je určené inak podľa ods. 2.

2)  Obstarávateľom nemôže byť orgán, ktorý vydá posudok.

3) Komplexné zistenie, opísanie a vyhodnotenie predpokladaných vplyvov strategického dokumentu na verejné zdravie sa uvedie v správe o hodnotení strategického dokumentu. Túto správu môže spracovať iba  odborne spôsobilá fyzická alebo právnická osoba. Evidenciu  odborne spôsobilých fyzických  alebo právnických  osôb vedie úrad.

5) Správa o hodnotení strategického dokumentu musí obsahovať:
a) obsah a hlavné ciele strategického materiálu a jeho vzťah k iným strategickým materiálom,
b) časový harmonogram potrebný na vypracovanie správy,   
c)Informácie o súčasnom stave daného problému  vrátane pravdepodobného vývoja ak sa strategický dokument bude realizovať,
d)charakteristika verejného zdravie v oblastiach, v  ktorých bude rozhodnutím významne ovplyvnené,
e) problémy verejného zdravia, ktoré sú relevantné z hľadiska strategického materiálu, 
f) ciele z pohľadu verejného zdravia zistené na medzinárodnej, národnej a inej úrovni, ktoré sú relevantné z pohľadu strategického materiálu, ako aj to ako boli zohľadnené počas prípravy strategického dokumentu,
g) pravdepodobne významné  vplyvy na verejné zdravie ( priame, nepriame, primárne, sekundárne, kumulatívne, synergické, krátkodobé, strednodobé, dlhodobé, trvalé, dočasné, pozitívne negatívne ),
h)opatrenia na odvrátenie, zníženie alebo zmiernenie prípadných významných negatívnych vplyvov na verejné zdravie, ktoré by mohli vyplynúť z realizácie strategického materiálu,
i) dôvody pre výber závažných alternatív  a popis toho, ako bolo vykonané vyhodnotenie, vrátane ťažkostí s poskytovaním potrebných informácií, ako napr. technické nedostatky alebo neurčitosti,
j) návrh variant riešenia strategického dokumentu, ktoré treba podrobnejšie rozpracovať a prehodnotiť,  
k) na ktoré kritéria je potrebné pri vydávaní posudku prihliadať, 
l) opatrenia na monitorovanie vplyvov na verejné zdravie,
m) počet vyhotovení správy o hodnotení dopadov na zdravie,  

§ 9
Rozhodnutie o hodnotení dopadov na zdravie

1) Príslušný orgán verejného zdravotníctva vypracuje posudok o hodnotení dopadov rozhodnutí na zdravie ako záverečné stanovisko do 15 dní od doručenia správy o hodnotení strategického dokumentu obstarávateľom. .

2) V posudku orgánu verejného zdravotníctva, okrem celkového hodnotenia dopadov strategického dokumentu na verejné zdravie uvedie, či odporúča alebo neodporúča jeho prijatie, prípadne za akých podmienok, ako aj požadovaný rozsah jeho sledovania a vyhodnocovania. 
 
3) Posudok orgánu verejného zdravotníctva obsahuje:
a) základné údaje o obstarávateľovi - názov, identifikačné číslo, adresa sídla, meno, priezvisko, adresa, tel. číslo a iné kontaktné údaje oprávneného zástupcu obstarávateľa,
b) základné údaje o strategickom dokumente - názov, charakter, hlavné ciele, stručný opis obsahu strategického dokumentu, vzťah k iným strategickým dokumentom, 
c) opis priebehu prípravy a posudzovania - vecný a časový harmonogram prípravy a posudzovania, orgán kompetentný na jeho prijatie, druh prijatia, rozhodnutia, vypracovanie správy o hodnotení, posúdenie správy o hodnotení a ich vyhodnotenie, verejné prerokovanie a jeho závery,
c) celkové hodnotenie vplyvov strategického dokumentu,
d) závery -  výsledok procesu posudzovania ( odporúčanie, neodporúčanie ), odporúčaný variant, odporúčania na prepracovanie, dopracovanie, úpravu návrhu strategického dokumentu, odôvodnenie záverečného stanoviska, návrh monitoringu,
e) potvrdenie o správnosti údajov – spracovatelia záverečného stanoviska, potvrdenie správnosti údajov podpisom oprávneného zástupcu príslušného orgánu, pečiatka, miesto a podpis vydania záverečného stanoviska.  

§ 10
Odborná spôsobilosť  obstarávateľa

Pri posudzovaní odbornej spôsobilosti obstarávateľa sa vychádza z § 10 o osvedčení o odbornej spôsobilosti zákona o verejnom zdravotníctve a z vyhlášky určenej na vykonávanie príslušného ustanovenia zákona
 
§ 11
Lehoty pre vykonanie procesu hodnotenia dopadov

(1)	Proces  hodnotenia dopadov nepodlieha podmienkam správneho konania podľa osobitného predpisu.

(2)	Úrad alebo regionálny úrad vydá posudok do 15  dní od obdržania správy o hodnotení dopadov na zdravie obstarávateľom. V prípade potreby dlhšieho posudzovania najmä v druhom stupni hodnotenia môže predĺžiť posudzovanie dvojnásobne, t.j. 2x 15 dní. O každom odložení je povinný úrad písomne informovať obstarávateľa. 

(3)	Proti rozhodnuti je možný opravný prostriedok do 15 dní od obdržania rozhodnutia úradu.

§ 12
Zoznam strategických dokumentov 

Zoznam činnosti, ktoré podliehajúcich hodnoteniu dopadov na zdravie strategického dokumentu uvádza príloha 1 tejto vyhlášky.

§ 13
Spoločné ustanovenia

§ 14
Záverečné ustanovenia

Táto vyhláška nadobúda účinnosť dňom účinnosti ustanovení zákona o verejnom zdravotníctve.

Príloha č. 1

Zoznam činností ktoré podliehajú hodnoteniu dopadov na zdravie, ak sú obsiahnuté v strategických dokumentoch

1. Energetika
1.1. Spaľovacie  zariadenia s  menovitým tepelným  príkonom väčším ako 50 MW.
1.2. Rafinérie minerálnych olejov a plynov.
1.3. Koksovacie pece.
1.4. Prevádzky na splyňovanie a skvapalňovanie uhlia.

2. Výroba a spracovanie kovov
2.1. Prevádzky  na praženie  alebo spekanie  kovovej rudy (vrátane sírnikovej rudy).
2.2. Prevádzky na výrobu surového  železa alebo ocele (z prvotných alebo   druhotných  surovín)   vrátane  kontinuálneho  liatia s kapacitou väčšou ako 2,5 t za hodinu.
2.3. Prevádzky na spracovanie železných kovov:
     a) valcovne  za tepla  s kapacitou  väčšou ako  20 t  surovej ocele za hodinu,
     b) kováčske dielne s kladivami s energiou väčšou ako 50 kJ na jedno kladivo, kde spotreba tepelnej energie je väčšia ako 20 MW,
     c) nanášanie  ochranných  povlakov  z  roztavených  kovov  so spracúvaným  množstvom väčším  ako  2  t surovej  ocele za hodinu.
2.4. Zlievarne železných kovov s  výrobnou kapacitou väčšou ako 20 t za deň.
2.5. Prevádzky
     a) na výrobu  surových neželezných kovov  z rúd, koncentrátov alebo druhotných surovín  metalurgickými, chemickými alebo elektrolytickými postupmi,
     b) na tavenie  vrátane zlievania zliatin,  neželezných kovov,vrátane   pretavovaných   produktov   (rafinácia,   výroba odliatkov a  pod.) s kapacitou  tavenia väčšou ako  4 t za deň  pre olovo  a kadmium  alebo 20  t za  deň pre  všetky ostatné kovy.
2.6. Prevádzky  na povrchovú  úpravu  kovov  a plastov  s použitím elektrolytických  alebo  chemických  postupov,  keď  je obsah kúpeľov väčší ako 30 m3.

3. Spracovanie nerastov
3.1. Prevádzky  na výrobu  cementového slinku  v rotačných peciach s výrobnou kapacitou väčšou ako 500  t za deň alebo na výrobu magnezitového   slinku  alebo   vápna  v   rotačných  peciach s výrobnou  kapacitou väčšou  ako 50  t za  deň alebo v iných peciach na  výrobu vápna s  výrobnou kapacitou väčšou  ako 50 t za deň.
3.2. Prevádzky  na  výrobu  azbestu  a  výrobu  výrobkov s obsahom azbestu.
3.3. Prevádzky na výrobu skla vrátane sklených vlákien s kapacitou tavenia väčšou ako 20 t za deň.
3.4. Prevádzky  na  tavenie  nerastných  materiálov vrátane výroby nerastných  vlákien s  kapacitou tavenia  väčšou ako  20 t za deň.
3.5. Prevádzky   na  výrobu   keramických  výrobkov   vypaľovaním, predovšetkým  krytinových   škridiel,  tehál,  žiaruvzdorných tvárnic,  obkladačiek, kameniny  alebo porcelánu,  s výrobnou kapacitou  väčšou ako  75 t   za deň  alebo s  kapacitou pecí väčšou ako 4 m3 a s hustotou vsádzky väčšou ako 300 kg/m3.

4. Chemický priemysel
Pri  kategórii prevádzok  uvedených v  tomto bode  sa výrobou rozumie  výroba  v priemyselnom  meradle  pomocou chemických  reakcií a fyzikálno-chemických procesov (body 4.1. až 4.6.).
4.1. Chemické   prevádzky   na   výrobu   základných   organických chemických látok, ako sú
     a) jednoduché  uhľovodíky (lineárne  alebo cyklické, nasýtené alebo nenasýtené, alifatické alebo aromatické),
     b) organické  zlúčeniny obsahujúce  kyslík, ako  sú alkoholy,  aldehydy,  ketóny, karboxylové  kyseliny, estery, acetáty,  étery, peroxidy, epoxidové živice,
     c) organické zlúčeniny síry,
     d) organické   zlúčeniny   dusíka,   ako   sú  amíny,  amidy, nitroderiváty, nitrily, kyanatany, izokyanatany,
     e) organické zlúčeniny fosforu,
     f) halogénderiváty uhľovodíkov,
     g) organokovové zlúčeniny,
     h) základné    plastické   hmoty    (na   báze   syntetických a prírodných polymérov),
     i) syntetické kaučuky,
     j) farbivá a pigmenty,
     k) povrchovo aktívne látky.
4.2. Chemické   prevádzky  na   výrobu  základných   anorganických chemických látok, ako 
     a) plyny, ako sú čpavok, chlór alebo chlorovodík, fluór alebo fluorovodík, oxidy  uhlíka, zlúčeniny síry,  oxidy dusíka, vodík, oxid siričitý, karbonylchlorid,
     b) kyseliny,    ako    sú    kyselina    chrómová,   kyselina  fluorovodíková,  kyselina  fosforečná,  kyselina  dusičná,  kyselina chlorovodíková, kyselina  sírová, oleum, kyselina  siričitá,
     c) zásady,  ako   sú  hydroxid  amónny,   hydroxid  draselný, hydroxid sodný,
     d) soli,   ako  sú   chlorid  amónny,   chlorečnan  draselný, uhličitan   draselný,   uhličitan   sodný,  peroxoboritan, dusičnan strieborný,
     e) nekovy, oxidy  kovov alebo iné  anorganické zlúčeniny, ako sú karbid vápnika, kremík, karbid kremíka.
4.3. Chemické prevádzky  na výrobu hnojív na  báze fosforu, dusíka  a draslíka (jednoduchých alebo kombinovaných).
4.4. Chemické  prevádzky  na  výrobu  základných  prostriedkov  na ochranu rastlín a výrobu biocídov.
4.5. Prevádzky využívajúce  chemické alebo biologické  procesy pri výrobe základných farmaceutických výrobkov.
4.6. Chemické prevádzky na výrobu výbušnín.

5. Nakladanie s odpadmi
5.1. Prevádzky na zneškodňovanie  alebo zhodnocovanie nebezpečných  odpadov a zariadenia na  nakladanie s odpadovými olejmi, vždy  s kapacitou väčšou ako 10 t za deň.
5.2. Prevádzky  na  spaľovanie  komunálnych  odpadov  s  kapacitou  väčšou ako 3 t za hodinu.
5.3. Prevádzky  na  zneškodňovanie  odpadov  neklasifikovaných ako  nebezpečné odpady s kapacitou väčšou ako 50 t za deň.
5.4. Skládky odpadov, ktoré môžu prijať viac ako 10 t za deň alebo  majú celkovú kapacitu väčšiu ako 25 000 t, s výnimkou skládok odpadov na inertné odpady.

6. Ostatné prevádzky
6.1. Priemyselné podniky zamerané na výrobu
     a) buničiny z dreva alebo iných vláknitých materiálov,
     b) papiera  a lepenky  s výrobnou  kapacitou presahujúcou  20 t za deň.
6.2. Prevádzky na predprípravu (činnosti, ako sú pranie, bielenie  mercerácia)  alebo  farbenie  vlákien  či  textílií,  ktorých spracovateľská kapacita je väčšia ako 10 t za deň.
6.3. Prevádzky na výrobu koží  a kožušín, ktorých výrobná kapacita je väčšia ako 12 t hotových výrobkov za deň.
6.4. a) bitúnky s kapacitou zabíjania väčšou ako 50 t za deň,
     b) prevádzky na úpravu a spracovanie na účely výroby potravín alebo krmív
        1. zo  živočíšnych  surovín   (okrem  mlieka)  s  výrobnou  kapacitou väčšou ako 75 t hotových výrobkov za deň,
        2. rastlinných  surovín  s  výrobnou  kapacitou väčšou ako 300  t   hotových  výrobkov  za  deň   (v  priemere  za štvrťrok),
     c) prevádzky  na úpravu  a spracovanie  mlieka, kde  množstvo  odoberaného mlieka je väčšie ako  200 t za deň (v priemere  za rok).
6.5. Prevádzky na zneškodňovanie  alebo zhodnocovanie tiel zvierat a živočíšnych odpadov  s kapacitou spracovania  väčšou ako 10  t za deň.
6.6. Prevádzky   na   intenzívny   chov   hydiny  alebo  ošípaných  s priestorom pre viac ako
     a) 40 000 ks hydiny,
     b) 2 000 ks ošípaných (nad 30 kg) alebo
     c) 750 ks prasníc.
6.7. Prevádzky na povrchovú úpravu látok, predmetov alebo výrobkov  používajúce   organické   rozpúšťadlá,   najmä   vykonávajúce apretáciu,  potlač,  pokovovanie,  odmasťovanie,  vodovzdornú  úpravu, úpravu rozmerov, farbenie, čistenie alebo impregnáciu so  spotrebou organického  rozpúšťadla väčšou  ako 150  kg za  hodinu alebo väčšou ako 200 t za rok.
6.8. Prevádzky  na  výrobu  uhlíka  (vysokoteplotnou karbonizáciou  uhlia) alebo elektrografitu vypaľovaním alebo grafitizáciou.

Poznámka: Uvádzané  prahové  hodnoty   sa  všeobecne  vzťahujú  na  projektované  výrobné  kapacity   alebo  iný  ukazovateľ prevádzky. Ak prevádzkovateľ  prevádzkuje viac prevádzok v rovnakom mieste,  ktoré patria do  kategórie prevádzok s rovnakým   označením,  kapacity   výstupov  z   týchto  prevádzok sa sčítajú.

 Zoznam základných znečisťujúcich látok, pre ktoré sa určujú emisné limity, ak sú ich emisie významné                             

A. OVZDUŠIE

 1. oxid siričitý a ostatné zlúčeniny síry
 2. oxidy dusíka a ostatné zlúčeniny dusíka
 3. oxid uhoľnatý
 4. prchavé organické zlúčeniny
 5. kovy a ich zlúčeniny
 6. prach
 7. azbest (suspendované častice, vlákna)
 8. chlór a jeho zlúčeniny
 9. fluór a jeho zlúčeniny
10. arzén a jeho zlúčeniny
11. kyanidy
12. látky a  prípravky, pri ktorých bolo  dokázané, že pri prenose
    vzduchom  majú  karcinogénne   alebo  mutagénne  účinky  alebo
    vlastnosti, ktoré môžu ovplyvniť reprodukciu
13. polychlórované dibenzodioxíny a polychlórované dibenzofurány

B. VODA

 1. organické zlúčeniny  halogénov a látky,  ktoré môžu vo  vodnom prostredí takéto zlúčeniny vytvárať
 2. organické zlúčeniny fosforu
 3. organické zlúčeniny cínu
 4. látky  a prípravky,  pri ktorých  bolo dokázané,  že vo vodnom  prostredí   alebo   pri   prenose   vodným   prostredím   majú karcinogénne  alebo mutagénne  účinky alebo  vlastnosti, ktoré môžu ovplyvniť reprodukciu
 5. perzistentné  uhľovodíky  a  perzistentné  a bioakumulovateľné  toxické organické látky
 6. kyanidy
 7. kovy a ich zlúčeniny
 8. arzén a jeho zlúčeniny
 9. biocídy a výrobky na ochranu rastlín
10. rozptýlené materiály (t.j. materiály v suspenzii)
11. látky   prispievajúce   k   eutrofizácii   (hlavne   dusičnany a fosforečnany)
12. látky s  nepriaznivým vplyvom na  kyslíkovú bilanciu [a  možno  ich  merať  pomocou  BSK  (biologická  spotreba kyslíka), CHSK (chemická spotreba kyslíka) atď.].

Určovanie najlepších dostupných techník                                     

Hľadiská,  ktoré   musí  inšpekcia  pri   určovaní  najlepších dostupných techník všeobecne alebo  v určitých prípadoch s ohľadom na očakávané  náklady a prínosy plánovaného  opatrenia a s ohľadom na princípy prevencie a predbežnej opatrnosti zohľadniť, sú

 1. používanie nízkoodpadovej technológie,
 2. používanie menej nebezpečných látok,
 3. podpora zhodnocovania a recyklácie látok, ktoré vznikajú alebo sa používajú v  technologickom procese, prípadne zhodnocovanie a recyklácia odpadov,
 4. porovnateľné  procesy,  zariadenia  alebo  prevádzkové metódy, ktoré už boli úspešne vyskúšané v priemyselnom meradle,
 5. technický   rozvoj   a   vývoj   vedeckých   poznatkov  a  ich interpretácia,
 6. charakter, účinky a množstvo príslušných emisií,
 7. dátumy  uvedenia   nových  alebo  jestvujúcich   zariadení  do prevádzky,
 8. čas potrebný na zavedenie najlepšej dostupnej techniky,
 9. spotreba   a   druh   surovín   (vrátane   vody)   používaných v technologickom procese a ich energetická náročnosť,
10. požiadavka  prevencie a  zníženia celkových  účinkov emisií na životné prostredie na minimum a z toho vyplývajúcich rizík pre životné prostredie,
11. požiadavka prevencie havárií a  minimalizácia ich následkov na  životné prostredie,
12. informácie  o  stave  a  vývoji  najlepších dostupných techník a ich  monitorovanie  zverejňované  Európskou  komisiou  alebo  medzinárodnými organizác