Informácia o priebehu a výsledkoch Európskej rady v Gteborgu v dňoch 15.-16.6.2001

Na záver Švédskeho predsedníctva EÚ sa konalo v dňoch 15.-16.6.2001 v Gteborgu formálne zasadnutie Európskej rady. Program summitu EÚ sa ťažiskovo zaoberal rozširovaním únie, budúcnosťou Európy, Stratégiou o trvalo udržateľnom rozvoji, hospodárskou agendou nadväzujúcou na štokholmský summit, pokračovaním tamperského procesu vnútorných záležitostí a spravodlivosti, obrannou a bezpečnostnou agendou, transatlantickými a vonkajšími vzťahmi. Samotnému zasadnutiu Európskej rady predchádzal dňa 14.6.2001 summit EÚ - USA.

Európska únia adresovala pozvanie kandidátskym krajinám, aby sa zúčastnili dňa 16.6.2001 na spoločnom obede s predstaviteľmi členských krajín. Predseda Európskej rady G.Persson oboznámil prítomných s priebehom ako aj so závermi summitu EÚ. SR na spoločnom obede zastupoval predseda vlády Mikuláš Dzurinda, ktorý ocenil dynamiku prebiehajúceho negociačného procesu. Uvítal stanovisko švédskej vlády k otázke voľného pohybu osôb, ktorá rozhodla, že po vstupe SR do EÚ nebude voči nej uplatňovať ani v spoločnej pozícii uvažované počiatočné 2-ročné obmedzenie prílevu pracovných síl. SR vyzvala aj ostatné členské krajiny, aby sa k takémuto postupu pripojili. Predseda vlády M. Dzurinda prezentoval postoj SR k výsledku referenda k Zmluve z Nice v Írsku a vyjadril presvedčenie, že tak ako v minulosti aj teraz sa únia dokáže vysporiadať s týmto problémom a zabráni ohrozeniu priebehu ratifikačného procesu Zmluvy z Nice v parlamentoch členských krajín. K téme budúcej podoby EÚ informoval o iniciovaní celonárodnej diskusie na Slovensku prostredníctvom Národného konventu o európskej budúcnosti Slovenska, ktorý sa 14.5.2001 stretol na svojej ustanovujúcej schôdzi. Zdôraznil, že tento krok je odpoveďou Slovenska na výzvu Európskej rady v Nice pre kandidátske krajiny, aby sa zúčastnili diskusie o budúcnosti EÚ, ktorá sa bude zaoberať najmä rozdelením kompetencií medzi EÚ a členské štáty, štatútom Charty základných práv, zjednodušením Zmlúv o EÚ a úlohou národných parlamentov v európskej architektúre.

V otázke rozširovania je kľúčovým rozhodnutím summitu záväzok únie, že v prípade plnenia Road map, bude možné ukončiť prístupové rokovania s pripravenými kandidátskymi krajinami do konca roku 2002. Cieľom je, aby sa tieto mohli v roku 2004 zúčastniť volieb do Európskeho parlamentu už ako členské krajiny.

Výsledky zasadnutia Európskej rady 

I. Budúcnosť Európy

Zasadnutie Európskej rady sa sústredilo predovšetkým na otázku rozšírenia EÚ. Stanovenie dvoch smerodajných dátumov jasne dokazuje, že kandidátske krajiny by mali vstúpiť  do únie ešte pred konaním volieb do EP t.j. v prvom polroku roku 2004. Priebeh rokovaní nebol hladký, pretože najmä Francúzsko a Nemecko s veľkou nevôľou pristúpili k schváleniu záväzného dátumu.  

Rozširovanie

Podstatné výsledky boli dosiahnuté v rade kľúčových oblastí. S niektorými kandidátmi bolo uzavretých viac ako dve tretiny rokovacích kapitol, s niektorými kandidátskymi krajinami, ktoré začali rokovať len v roku 2000 sa podarilo otvoriť všetky kapitoly. Road map sa ukázal ako ambiciózny a realistický rámec pre negociácie. Európska rada adresovala výzvu budúcemu belgickému a španielskemu predsedníctvu postupovať podľa Road map podobne dôrazne.

Novej dynamike v rokovaniach musí zodpovedať kontinuálny pokrok kandidátskych krajín v transpozícii, implementácii a uplatňovaní/vynucovaní acquis, pričom zvláštny dôraz treba klásť na zabezpečenie primeraných administratívnych štruktúr, reformu súdneho systému, štátnej služby, zákony v oblasti médií a rovnako aj na situáciu menšín, ako napr. Rómov. Zvýšená pozornosť bude venovaná pomoci Bulharsku a Rumunsku.

Kandidátske krajiny budú naďalej posudzované na základe vlastných zásluh. Dosiahnutý pokrok potvrdzuje platnosť princípu diferenciácie a dobehnutia (catch-up), pričom netreba zabudnúť na základný princíp - nič nie je dohodnuté, pokiaľ všetko nie je dohodnuté.

Proces rozširovania je nezvratný. Na základe dosiahnutého pokroku Európska rada opätovne potvrdzuje, že Road map zostáva základným rámcom pre úspešné zavŕšenie prístupových rokovaní. Ak pokrok v plnení vstupných kritérií bude udržaný, Road map umožňuje ukončiť prístupové rokovania na konci roku 2002 pre tie kandidátske krajiny, ktoré budú pripravené. Cieľom je, aby sa mohli zúčastniť v roku 2004 na voľbách do Európskeho parlamentu už ako členské krajiny.   

Rozhodnutie z Helsínk priblížilo Turecko bližšie k únii. Bolo privítané odovzdanie Národného programu pre prijatie acquis Tureckom, pričom sa poukazuje na potrebu väčšieho pokroku v oblasti dodržiavania ľudských práv.

Kandidátske krajiny sú vyzvané priamo sa zapojiť do tzv. Lisabonskej stratégie EÚ a zapracovať do národných stratégií príslušné ciele. Úspešným príkladom, ako to uskutočniť, je zámer kandidátov prijať iniciatívu eEurope, zameranú na informatizáciu spoločnosti, v rámci príslušných národných eEurope+ akčných plánov.

Dôležitou témou, ktorá počas summitu v Gteborgu rezonovala, bola otázka neúspešného referenda v Írsku. Negatívny výsledok írskeho referenda o ratifikácii Zmluvy z Nice znamená, že rozšírenie EÚ je síce na základe platnej Amsterdamskej zmluvy možné, bude však oveľa náročnejšie. 

Európska konferencia

Na ďalšie stretnutie Európskej konferencie, ktoré sa uskutoční počas belgického predsedníctva, bude pozvaná aj Ukrajina a Moldavsko. 

Spolupráca s Ukrajinou

Stabilný a pozitívny politický a ekonomický vývoj na Ukrajine má strategickú dôležitosť pre Európu. Únia si je vedomá európskych ašpirácií Ukrajiny a bude pokračovať v podporovaní jej demokratického vývoja, v oblasti ľudských práv, vlády zákona a trhovo orientovaných reforiem. Nadchádzajúca návšteva predsedu Európskej rady je toho dôkazom.    

Diskusia o budúcnosti únie

Otvorená diskusia o budúcom vývoji EÚ bola začatá 7.marca tohto roku. Táto diskusia, zahrňujúca všetky časti spoločnosti, musí byť aktívne vedená v priebehu nasledujúcich rokov. Úvahy o tom, ako rozšíriť účasť na tejto práci, vrátane možnosti vytvorenia otvoreného diskusného fóra, budú pokračovať do zasadnutia Európskej rady v Laekene. 

Modernizácia inštitúcií

Únia potrebuje moderné, otvorené a na občana zamerané inštitúcie. Právo prístupu verejnosti k dokumentom inštitúcií je dnes zakotvené v právnom poriadku únie. 

Rada by mala reformovať svoje vnútorné štruktúry a pracovné metódy. Európska rada vyzvala generálneho tajomníka Rady, aby vypracoval do summitu EÚ v Laekene podrobné návrhy, ako zabezpečiť efektívne fungovanie Rady po rozšírení únie. Na základe tejto správy najneskôr v júni 2002 prijme Európska rada príslušné rozhodnutia.

Rozpočtové pravidlá a implementácia a kontrola rozpočtu sa musia zosúladiť s modernými európskymi štandardmi najneskôr do konca roku 2002

II. Trvalo udržateľný rozvoj

Gteborský summit prijal stratégiu trvalo udržateľného rozvoja pre EÚ, ktorá si vytýčila za cieľ zladiť ciele únie v oblasti hospodárskeho rozvoja a ochrany životného prostredia. V nadväznosti na závery lisabonského summitu EÚ (marec 2000), ktoré vytýčili za cieľ únie stať sa najkonkurencieschopnejšou ekonomikou na svete prijala Európska rada v Gteborgu stratégiu, ktorej cieľom je, aby sa EÚ stala najekologickejšou časťou sveta. Vzhľadom na globálny charakter ekologickej problematiky sa EÚ zaviazala hľadať v tejto oblasti spoločné riešenia s ďalšími relevantnými medzinárodnými subjektami (OSN, Svetová banka, OECD, MMF a Medzinárodná organizácia práce). Summit v Gteborgu stanovil pre úniu štyri hlavné priority v oblasti ochrany životného prostredia:

1. 	Boj proti klimatickým zmenám - v záujme zabrániť globálnemu otepľovaniu ER definovala odhodlanie splniť záväzky vyplývajúce z Kyotskeho protokolu pričom tieto považuje len za úvodný krok k ďalším redukciám produkcie skleníkových plynov. Ďalšími cieľmi sú dosiahnutie 22%-ného podielu elektrickej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov na komunitárnej úrovni do roku 2010, postupné zrušenie dotácií k výrobe pevných palív k roku  2010 (pri zohľadnení špecifických podmienok ťažby uhlia v niektorých kandidátskych krajinách) a vypracovanie návrhu predpisov upravujúcich licencovanie obchodu s CO2.  
2. 	Ochrana verejného zdravia - ER vyzvala EK a Európsky parlament pripraviť komunitárnu legislatívu, ktorá od roku 2004 nariadi vylúčenie zdraviu škodlivej technológie v chemickej výrobe a zároveň vyzvala EK prijať akčný plán na znižovanie používania podporných prostriedkov a antibiotík v poľnohospodárstve.
3. 	Zlepšenie manažmentu prírodných zdrojov - EÚ si za hlavné úlohy stanovila zlepšenie hospodárenia so zdrojmi surovín, vytvorenie integrovanej politiky narábania s priemyselným odpadom, zvýšenie podpory kvality poľnohospodárskej výroby v rámci prípravy novej koncepcie poľnohospodárskej politiky v roku 2002-  2003, revíziu spoločnej politiky rybolovu v roku 2002 s cieľom zredukovať silu európskej rybárskej flotily ako aj zredukovať dotácie poskytované rybárom.
4. 	Zníženie preťaženosti dopravných systémov - na základe záverov ER budú do roku 2003 zrevidované smernice týkajúce sa transeurópskych sietí, revízia má za cieľ zníženie príspevkov EÚ podporujúcich cestnú dopravu. 

Uvedenie rozhodnutí do praxe

Závery vyzývajú členské krajiny koordinovať aktivity v súvislosti s udržateľným rozvojom na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Zároveň tieto krajiny majú vypracovať vlastné stratégie trvalo udržateľného rozvoja, podľa možnosti ešte pred konaním svetového summitu o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorý sa uskutoční v septembri 2002.  

Na úrovni únie bude potrebné uskutočniť revíziu jednotlivých politík tak, aby tieto mohli efektívnejšie prispieť k cieľu trvalo udržateľného rozvoja. Európska rada vyzýva Radu prijať do roku 2003 prísnejšiu legislatívu, týkajúca sa zodpovednosti za životné prostredie.  

Od roku 2002 Európska rada bude pravidelne na svojich jarných zasadnutiach hodnotiť implementáciu všetkých aspektov trvalo udržateľného rozvoja. EK v tejto súvislosti vypracuje ročnú súhrnnú správu k jarnému zasadnutiu Európskej rady. Po prvýkrát tomu bude na jar v roku 2002.  

Urýchlené ukončenie 6. Akčného programu v oblasti životného prostredia, ku ktorému nedávno prijala Rada spoločnú pozíciu, prispeje k rozvoju a implementácii vyššie uvedenej stratégie.  

III. Plná zamestnanosť a kvalita práce v konkurencieschopnej únii - pokračovanie štokholmského summitu

V únii existujú priaznivé vyhliadky ekonomického rastu v nadchádzajúcich rokoch. Naďalej však musí byť uplatňovaná vyvážená makroekonomická politika. 

Je potrebné dôsledne pokračovať v štrukturálnych reformách s cieľom modernizácie európskej ekonomiky prostredníctvom zlepšenia fungovania hospodárskej súťaže na trhoch s tovarmi, službami a kapitálom. Väčší dôraz musí byť kladený na zlepšenie prístupu žien na pracovný trh. 

Európska rada víta vypracovanie dokumentu Broad Economic Policy Guidelines a odporúča jeho prijatie na summite. 

Jednotný európsky vzdušný priestor má veľký význam pre zabezpečenie prístupnosti leteckej dopravy v únii. 

Zvýšené úsilie musí byť vykonané na úseku informačnej bezpečnosti. Komplexná stratégia bezpečnosti elektronických sietí by mala byť rýchlo implementovaná. 

ER bude pokračovať v úsilí stanoviť sídla agentúr EÚ, pričom bude brať do úvahy závery zo summitu v Edinburghu v roku 1992.  

Musí byť prijatá súhrnná stratégia, ktorá by riešila dôsledky starnutia obyvateľstva. Európska rada podporuje tri princípy na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti  dôchodkového systému - zabezpečenie jeho kapacity, finančnej udržateľnosti a ich schopnosti reagovať na meniace sa potreby spoločnosti.  
      
EÚ má záujem o pevný a otvorený a obchodný systém v rámci WTO (Svetovej obchodnej organizácie).  Všetci členovia WTO sú vyzvaní vyvinúť úsilie na dosiahnutie konsenzu k otvoreniu nového kola rokovaní na 4. ministerskej konferencii WTO v Dohe.

IV. Pokračovanie Tamperského summitu

Zvýšené úsilie v oblasti vnútorných vecí a spravodlivosti bude potrebné vynaložiť do konania decembrového summitu v Laeken, na ktorom bude posudzovaný dosiahnutý pokrok. Cieľom je vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. 

V. Spoluprácou za mier a bezpečnosť

Európska rada potvrdila odhodlanie EÚ rozvíjať kapacity, štruktúry a procedúry s cieľom vylepšiť svoju schopnosť realizovať plný rozsah úloh v oblasti prevencie konfliktov a krízového manažmentu za použitia vojenských a civilných prostriedkov. Podčiarkla, že rozvoj SEBOP posilňuje schopnosti EÚ pri zabezpečovaní mieru a bezpečnosti vo svete v súlade s princípmi Charty OSN. 

Európska rada konštatovala, že od summitu v Nice:

•	boli stanovené nové ciele pre civilné aspekty krízového manažmentu, ktoré by mali byť dosiahnuté do roku 2003 prostredníctvom dobrovoľných príspevkov 
•	boli ustanovené permanentné štruktúry v rámci Rady a jej sekretariátu
•	boli položené základy pre úspešnú realizáciu konferencie o vylepšení vojenských kapacít a konferencie o policajných kapacitách počas budúceho predsedníctva
•	bol dosiahnutý pokrok v rozvoji stálych a efektívnych pracovných vzťahov s NATO
•	bol dohodnutý stály rámec pre konzultácie a spoluprácu medzi EÚ a NATO, ktorý bol i implementovaný, ako to potvrdzuje aj intenzívna praktickú spolupráca v krízovom manažmente na Západnom Balkáne
•	boli realizované ustanovenia týkajúce sa konzultácií vo formáte 15+15, resp. 15+6, rovnako i rozvoj vzťahov s ďalšími krajinami ako Kanada a inými partnermi - Ruskom a Ukrajinou

Európska rada apelovala na rýchle dosiahnutie dohody umožňujúcej EÚ prístup ku kapacitám NATO. Vyzvala tiež nadchádzajúce belgické predsedníctvo spolu s vysokým predstaviteľom (VP) pre SZBP pokračovať v tejto práci a podať správu o pokroku pri úsilí dosiahnuť urýchlene akcieschopnosť EÚ, aby relevantné rozhodnutie mohlo byť prijaté čo najskôr, nie však neskôr ako na Európskej rady v Laekene.

Európska rada podporila Európsky program na prevenciu násilných konfliktov, ktorý by mal  zlepšiť činnosť EÚ pri prijímaní rozhodnutí o včasnom varovaní, analýze a samotnej akcii. Prevencia konfliktov je jeden z hlavných cieľov vonkajších vzťahov EÚ a mala by byť integrovaná do všetkých jej relevantných aspektov, vrátane SEBOP, rozvojová spolupráca a obchod. Budúce predsedníctva, EK a VP pre SZBP boli vyzvaní implementovať Program a vypracovať odporúčania pre jeho ďalší rozvoj.

VI. Transatlantické vzťahy

Vzťahy EÚ - USA 

Prítomnosť prezidenta Busha (14.5. 2001) na sumite EÚ-USA bola príležitosťou na potvrdenie kľúčových cieľov, ktoré tvoria základ transatlantického spoločenstva.  

Obe strany sa dohodli na ďalšej spolupráci a potvrdili, že budú pokračovať v spolupráci a spoločných krokoch okrem iného na Balkáne, Blízkom východe a Kórejskom polostrove.
 
EÚ-USA sa zhodli na tom, že otázka klimatických zmien patrí medzi najdôležitejšie problémy v oblasti životného prostredia. Napriek nezhodám v otázke kjótského protokolu obe strany zdôraznili potrebu pokračovania v dialógu vytvorení osobitnej skupiny expertov, s cieľom pokračovať v štruktúrovanom dialógu o tomto probléme.

Strany sa zhodli na potrebe systematického a koordinovaného postupu v boji proti HIV/AIDS, zameraného najmä na Afriku. 

Dlho-trvajúce spory medzi USA a EU týkajúce sa banánovej vojny získali kvalitatívne novú dimenziu. Obe strany veria v jej skoré ukončenie a následné vyriešenie problémov týkajúcich sa oceľového priemyslu. USA sú zo strany únie nabádané k prijatiu spoločných krokov v ďalšom kole multilaterálnych rozhovorov - WTO konferencie - ako znak silného partnerstva EÚ-USA, ktoré má byť zárukou spravodlivých, otvorených a silných pravidiel v medzinárodnom obchode.

Sumit EÚ-Kanada (21.6.2001) sa bude niesť v znamení 25. výročia prijatia Rámcového dohovoru ES-Kanady, ktorý podčiarkuje rozvoj vzájomne výhodnej spolupráce v rôznych oblastiach.     

VII. Vonkajšie vzťahy

EÚ - Rusko

Európska rada konštatuje pokrok, ktorý bol dosiahnutý vo vzťahoch EÚ - RF v praktickej spolupráci v zmysle záverov summitu EÚ - RF, ktorý sa uskutočnil 17. mája 2001 v Moskve. Hlavnými úlohami zostáva podpora vzájomného dialógu a spolupráce v oblasti politickej a bezpečnostnej v Európe, vypracovanie konceptu spoločného európskeho ekonomického priestoru, pokračovanie dialógu o spolupráci v oblasti energetiky a rozšírenie spolupráce v leteckej oblasti. Kľúčovým bolo rozhodnutie možnosti financovať projekty v oblasti životného prostredia v Rusku z prostriedkov Európskej investičnej banky.

Podľa Európskej rady situácia v Čečensku vzbudzuje i naďalej vážne obavy a urgentne vyžaduje politické rozhodnutie o mierovom riešení. Prípady porušovania ľudských práv na tomto území musia byť vyšetrené a zodpovedné osoby musia byť postavené pred súd. Obe strany sa na spoločnom sumite dohodli, že zástupcovia OBSE sa vrátia do Čečenska.

EÚ vyjadrila znepokojenie nad pretrvávajúcou situáciou v oblasti nezávislosti médií v Rusku. Zároveň bolo dohodnuté, že bude pokračovať monitorovanie celej situácie, pretože sloboda prejavu a nezávislosť médií sú jednou zo základných princípov partnerstva EÚ-Rusko. 

Severná dimenzia

Európska rada podporila “Správu o politikách v rámci Severnej dimenzie”, ktorú pripravila EK na základe záverov konferencie ministrov zahraničných vecí v Luxemburgu 9. apríla 2001. V rámci Ekologického partnerstva Severnej dimenzie by mali byť realizované projekty v oblasti životného prostredia a bezpečnosti jadrových elektrární. Dánsko pripravuje na rok 2003 stretnutie na vysokej úrovni k ďalšiemu postupu.

Západný Balkán  

EÚ bude podporovať snahu krajín západného Balkánu o väčšiu integráciu do Európskych štruktúr. V asociačnom procese je potrebné urobiť pokrok najmä v ochrane práv menšín, pri návrate utečencov a v regionálnej spolupráci. Osobitná pozornosť bude venovaná oblasti vnútra a spravodlivosti. EK predloží, podľa možnosti do konca roka, negociačnú smernicu pre rokovania EÚ o príprave stabilizačnej a asociačnej dohody s Albánskom. 

Európska rada podporuje skoré obnovenie voľnej plavby na Dunaji. Európska rada prijala vyhlásenie k situácii v Macedónsku, v ktorom vyjadrila podporu plánu prezidenta Trajkovského na odzbrojenie. Na zasadnutie Rady pre všeobecné záležitosti 25. júna 2001 očakáva predloženie správy o pokroku predsedom vlády Georgievským.
 
Európska rada vyzvala JZR k spolupráci s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) v Haagu. 

Podporuje rozhodné konanie proti extrémistom a organizovanej kriminalite v Kosove a v celom regióne. 

Blízky východ 

EÚ plne podporila odporúčania  vyšetrovacieho výboru zo Sharmel el-Sheika. Obe strany ich akceptovali ako základ na pokračovanie mierového procesu v tejto oblasti. Je nevyhnutné v krátkom čase vypracovať plán postupu implementácie týchto záverov.

Európska rada víta vytvorenie Izraelsko-Palestínskeho implementačného bezpečnostného plánu práce. 

Alžírsko

EÚ vyzýva všetkých zodpovedných v Alžírsku na ukončenie pretrvávajúcich sporov a začať politický dialóg na ukončenie krízy.
 
Východný Timor

Európska rada vyjadril svoju podporu nadchádzajúcim voľbách vo do ústavodarného zhromaždenia vo Východnom Timore

Kórejský polostrov

Európska rada deklaruje pripravenosť prispieť i naďalej k zníženiu napätia medzi oboma Kóreami a chce posilniť úlohu EÚ pri podpore mieru, bezpečnosti a slobody na Kórejskom polostrove.

Závery 

•	Európska Rada ocenila pokrok uskutočnený v kandidátskych krajinách v súvislosti s prípravou na vstup do EÚ  a vyjadrila svoju plnú podporu rozširovaciemu procesu. Európska rada konštatovala, že plnenie Road map by mohlo do konca roku 2002 umožniť ukončenie prístupových rokovaní s pripravenými kandidátskymi krajinami. Cieľom je, aby sa mohli v roku 2004 zúčastniť volieb do Európskeho parlamentu už ako členské krajiny.

•	Európska rada vyzvala všetky kandidátske krajiny, aby pri uplatňovaní acquis dbali na vytvorenie adekvátnych administratívnych štruktúr, reformovali právny systém a verejnú správu, ako aj postavenie menšín. 

•	Európska rada konštatovala, že prijatie Stratégie pre trvalo udržateľný rozvoj znamená obohatenie lisabonskej agendy o aspekty životného prostredia.
	
•	Európska rada prijala spoločný akčný plán informatizácie spoločnosti eEurope+, ktorého cieľom je urýchlenie reforiem a modernizácia ekonomík kandidátskych krajín, ako aj zlepšenie a zvýšenie ich konkurencieschopnosti vo vyspelej Európe. Akčný plán eEurope+, vychádza z podobného akčného plánu eEurope prijatého členskými krajinami EÚ. Prijatím akčného plánu bola vyjadrená podpora ambicióznemu cieľu urobiť "z Európy najkonkurenčnejšiu a najdynamickejšiu ekonomiku založenú na vedomostiach vo svete", na ktorom sa dohodli európski lídri na minuloročnom summite EÚ v Lisabone.