Príloha  č. 1

Prehľad hlavných ukazovateľov inštitucionálneho zabezpečenia
krajanskej politiky v niektorých štátoch Európy

A/Krajiny tzv. Višegrádskej štvorky:

1.ČESKÁ REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: Centralizovaný s diverzifikáciou výkonu vo vecnej rovine

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu: Ministerstvo zahraničných vecí ČR

do r. 1996 – Odbor krajanských a nevládních stykú
od r. 1996 – autonómne Oddelenie v rámci Odboru kulturních a krajanských stykú

Funkcie: Koncepčná činnosť a koordinácia tvorby politiky štátu ako celku a aktivít súvisiacich s jej vecným výkonom – vrátane rozdeľovania finančnej a materiálnej pomoci (spravuje osobitnú rozpočtovú položku účelovo viazanú na financovanie projektov v uvedenej oblasti – projekty sanácie a revitalizácie menšinových komunít, granty inštitúciám pre vypracovanie takýchto projektov.

Ostatné štrukturálne jednotky systému:
-	Konzulárny odbor MZV ČR
-	vecne príslušné odbory ministerstiev vnútra, školstva a kultúry,
-	osobitné podvýbory poslaneckej snemovne i Senátu parlamentu ČR,
-	mimovládne organizácie – Český ústav zahraniční, nadácie (praktická realizácia projektov financovaných štátom /na zmluvu/ v zahraničí a pomoc repatriantom).

2.MAĎARSKÁ REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: Centralizovaný s bohato štruktúrovanou sieťou základu tvorby a realizácie politiky štátu.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu: Úrad pre Maďarov v zahraničí

-	autonómny štátny orgán politicky podriadený vláde a štrukturálne začlenený ako autonómna jednotka do rámca Ministerstva zahraničných vecí MR vedený činiteľom na úrovni štátneho tajomníka.

Funkcie: koncepčné riadenie a koordinácia tvorby a výkonu politiky štátu ako celku.

Ostatné inštitucionálne zložky tvorby a výkonu politiky štátu:
-	Úrad pre národné a etnické menšiny v MR,
-	Špecializované útvary (na úrovni sekcií a odborov) na vecne príslušných ministerstvách,
-	sieť mimovládnych organizácií, záujmových združení a nadácií

3.POĽSKÁ REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: Decentralizovaný systém s funkcionálnym vyjadrením centra tvorby a koordinácie politiky štátu s vnútorne bohato štruktúrovanou inštitucionálnou základňou.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu: centrum nie je univerzálne explicitne vyjadrené – v zásade sa PR v tejto oblasti riadi kompetenčným zákonom (rešpektuje sa napr. kompetencia MZV PR pri plánovaní a výkone polonijnej politiky smerom k zahraničiu – súčasne táto plne zohľadňuje záujem štátu v cieľoch i v postupoch zahraničnej politiky.

Inštitúcie pôsobiace v štruktúre:
Exekutíva:
-	Kancelária pre otázky Polónie, emigráciu a Poliakov v zahraničí pri vláde PR,
-	Medzirezortná komisia pre otázky Polónie a Poliakov v zahraničí (všetky kompetentné rezorty – zasadá pod vedením podpredsedu vlády),
-	Osobitné útvary na rezortoch Ministerstva zahraničných vecí (Oddelenie pre otázky Polónie v rámci KONZ), kultúry, školstva a vnútra.
Legislatíva:
-	Komisia pre spojenie s Poliakmi v zahraničí pri Sejme PR,
-	Komisia pre otázky emigrácie a Poliakov v zahraničí PR.
Účelové organizácie štátu:
-	Nadácia pomoci Poliakom na Východe.
Mimovládne organizácie:
-	Wspólnota Polska (ústredná inštitúcia s historickou tradíciou starostlivosti o Poliakov v zahraničí pracujúca ako nezisková organizácia s príspevkom štátu),
-	záujmové združenia a neziskové organizácie zamerané na jednotlivé skupiny poľskej menšiny (Združenie priateľov Vilna, ... Grodna, atď.).

B/Európska únia

1.NEMECKÁ SPOLKOVÁ REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: Funkcionálny systém s výraznou pozíciou troch subjektov a bohatou štruktúrou inštitúcií a záujmových organizácií (zväčša s dlhodobou tradíciou).

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu: Vyjadrené v zhode s vecnou kompetenciou za konkrétnu oblasť riadenia a koordinácie politiky štátu v danej oblasti.

Inštitúcie pôsobiace v štruktúre:
-	Ministerstvo vnútra NSR: zabezpečuje pomoc a rieši otázky spojené s imigráciou, repatriáciou a remigráciou Nemcov zo zahraničia do Nemecka, koordinuje činnosť krajinských orgánov v danej oblasti.
-	Ministerstvo zahraničných vecí NSR: oblasť ochrany práv menšín a vysťahovalcov Nemcov v zahraničí, tvorby a realizácie koncepcie pomoci a spolupráce tak pri riešení otázok zachovania a rozvoja jazyka, kultúry a identity, ako aj nepochybne pri zabezpečovaní politických a ekonomických záujmov a vplyvu NSR v bilaterálnej oblasti (sem patrí aj tvorba siete konzulátov a honorárnych konzulátov).
-	Ministerstvo pre rozvojovú pomoc: v spolupráci s MZV tvorí koncepčný základ a realizuje stratégiu rozvoja oblasti s koncentráciou nemeckého obyvateľstva.

Organizácie a inštitúcie štátu, resp. mimovládne organizácie pôsobiace s príspevkom štátu:
sieť organizácií Internationes, Goetheho inštitút (sprostredkovanie a zabezpečovanie realizácie pomoci Nemcom v zahraničí), početné nadácie a spoločnosti priateľstva.

2.FRANCÚZSKA REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: Decentralizovaný – s kľúčovou pozíciou Ministerstva zahraničných vecí FR a širokou vnútorne štruktúrovanou základňou komunikácie, pomoci, spolupráce a využitia potenciálu tejto sociálnej skupiny.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu: Nie je vyjadrené v podobe jednej dominujúcej inštitúcie. V súlade s vecnou príslušnosťou vstupujú do tvorby a výkonu inštitúcie hlavy štátu, exekutívy, legislatívy a svetovej organizácie Francúzov zo zahraničia.

Inštitúcie FR pôsobiace v systéme tvorby a realizácie politiky štátu:
Štátne orgány:
1.	Vysoká rada pre frankofóniu – na čele s prezidentom FR (zaoberá sa koncepčnými otázkami šírením vplyvu Francúzska v zahraničí so špeciálnym zameraním na využitie frankofónnych krajín a osôb.
2.	Hlavná rada pre francúzsky jazyk pri predsedovi vlády FR.
3.	12 senátorov v Senáte FR priamo menovaných Najvyššou radou Francúzov.
4.	Ministerstvo zahraničných vecí prostredníctvom škály organizačných útvarov v centrále i pri zastupiteľských úradoch v zahraničí:
o	Rada pre sociálnu ochranu Francúzov v zahraničí – konzultatívny orgán ministra zahraničných vecí,
o	Odbor pre Francúzov v zahraničí pri Konzulárnej správe MZV FR (plní úlohy v oblasti ochrany práv a poskytovania konzulárnej a inej pomoci Francúzom žijúcim v zahraničí, pôsobí ako stály sekretariát Najvyššej rady Francúzov,
o	Konzulárne výbory pre sociálnu ochranu a činnosť pri zastupiteľských orgánoch FR v zahraničí,
o	Byro pre voľby v zahraničí.
5.	Organizačné útvary na vecne príslušných ministerstvách školstva, kultúry, práce a hospodárstva.

Neštátne organizácie:
-	Najvyššia rada Francúzov – reprezentatívny orgán Francúzov žijúcich v zahraničí (časť členov rady je menovaná z moci zákona ministrom zahraničných vecí FR z radov expertov rezortov a inštitúcií pôsobiacich v danej oblasti, - zasadnutie rady sa zaoberá otázkami kreovania vzťahov medzi FR a Francúzmi v zahraničí a riešením problémov a zlaďovaním záujmov,
-	Institut Francaise,
-	početné nadácie a záujmové združenia.

3.TALIANSKA REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: Centralizovaný s jednoznačne vyjadreným centrom tvorby politiky štátu a s prepracovaným systémom priameho vstupu reprezentantov zahraničných Talianov do procesu kreovania a riešenia problémov vzťahu a podoby spolupráce.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu:
1. Ministerstvo zahraničných vecí TR
- Generálne riaditeľstvo pre emigráciu a sociálne otázky – autonómny orgán štátu začlenený do štruktúry MZV vykonávajúci pôsobnosť ústredného orgánu TR pre danú oblasť (11 vecne štruktúrovaných odborov + Sekretariát Ústrednej rady Talianov v zahraničí).
2. Kongres Ústrednej rady Talianov v zahraničí (zasadá 2x na území TR, prerokúva vo vecne členených komisiách problémy vzájomných vzťahov a navrhuje prostredníctvom GR opatrenia na ich riešenie orgánom štátu a parlamentu TR.
Iné organizácie štátu:
-	Konzulárne útvary na zastupiteľských úradoch v zahraničí,
-	Odborné útvary na profilových vecne príslušných rezortoch (MK, MŠ, MH a i.).
Neštátne organizácie:
-	RAI – verejnoprávna inštitúcia zabezpečujúca mediálne a informačné prepojenie TR a komunít Talianov na celom svete,
-	spoločnosti pre spoluprácu a pomoc a nadácie zamerané na rozvoj talianskych menšín v okolitých krajinách (často so skrytou finančnou podporou štátu) – napr. Istria.

4.GRÉCKO

Charakter inštitucionálneho základu: Centralizovaný s jednoznačne vyjadreným centrom tvorby politiky štátu a s prepracovaným systémom priameho vstupu reprezentantov zahraničných Grékov do procesu kreovania a riešenia problémov vzťahu a podoby spolupráce.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu:
Ministerstvo zahraničných vecí GR
1. Generálny sekretariát pre Grékov zahraničí – osobitný autonómny orgán štátnej správy začlenený do štruktúry MZV GR (riadený na úrovni námestníka ministra).
Funkcia: komplexne zabezpečuje na úrovni exekutívy činnosti spojené s tvorbou a výkonom politiky štátu, praktická činnosť pri zabezpečovaní komunikácie, spolupráce a vzájomnej pomoci, komunikuje a koordinuje postup s neštátnymi organizáciami.

2. Parlamentný výbor pre záležitosti Grékov v zahraničí – legislatívna činnosť a dozorovanie exekutívy v tejto oblasti.
Iné orgány štátu participujúce na výkone politiky štátu
-	odborné útvary na vecne profilových ministerstvách.
Neštátne organizácie
-	organizácie Gréckej ortodoxnej cirkvi,
-	Centrum pre podporu repatriantom,
-	Nadácia pre grécku kultúru.

5.ŠKANDINÁVSKE KRAJINY, KRAJINY PYRENEJSKÉHO POLOOSTROVA 
A RAKÚSKA REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: Decentralizovaný systém bez vyjadrenia formou osobitného štátneho orgánu pre danú oblasť a dominácie štátu v danej oblasti.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu:
-	štát prenecháva iniciatívu organizáciám svojich menšín a vysťahovalcov žijúcich v zahraničí a štruktúram neštátnych organizácií pôsobiacich v systéme spolupráce a podpory vzťahov v danej oblasti,
-	bez sprostredkovania štát svoje záujmy zabezpečuje iba v oblastiach, v ktorých je nezastupiteľný (ochrana práv v zahraničí, riešenie problémov spojených so stavom sociálnej núdze, otázkami návratu, resp. repatriácie osôb s občianstvom cudzieho štátu),
-	v ostatných oblastiach využíva organizácie pracujúce s príspevkom štátu (pri zabezpečovaní potrieb v oblasti kultúry a vzdelávania), resp. zabezpečuje záujem štátu účasťou ústavných činiteľov, resp. delegovaním svojich expertov v orgánoch a pracovných štruktúrach záujmových združení pôsobiacich v danej oblasti.

Prehľad orgánov zabezpečujúcich priamo záujem štátu:
-	Rakúsko: MZV Rakúskej republiky, Fond na podporu občanov RR v zahraničí,
-	Fínsko: MZV, Ministerstvo práce (Výbor pre utečencov a migráciu), MŠ a MK FR,
-	Švédsko: MZV – oddelenie Konzulárnej sekcie, oddelenie MEPO, konzulárne úrady v zahraničí, Ministerstvo kultúry a prisťahovaleckých záležitostí,
-	Španielsko: MZV – Konzulárny odbor, odbory na vecne príslušných rezortoch (Migračný odbor Ministerstva sociálnych vecí a pod.), medzirezortná Komisia pre záležitosti cudzincov (problémy prisťahovalectva a repatriácie).

Prehľad neštátnych organizácií sprostredkujúcich pôsobenie štátu a organizácií, v ktorých štát uplatňuje svoj záujem priamym zastúpením:
-	Rakúsko: Združenie rakúskych krajanov – ústredná organizácia krajanov z Rakúska zastupujúca ich záujmy voči rakúskym úradom (zastúpenie prezidenta a niektorých ďalších ústavných činiteľov a osobností verejného života),
-	Fínsko: Fínska spoločnosť – občianska organizácia pre spoluprácu s krajanmi v zahraničí zastupujúca o. i. ich záujmy voči úradom Fínska (zastúpenie expertov niektorých ministerstiev a osobností verejného a politického života),
-	Švédsko: Švédsky inštitút – príspevková organizácia štátu – gestor a realizátor politiky štátu v oblasti pomoci a spolupráce.

Poznámka:
Politika štátov EÚ a väčšiny štátov tzv. slobodného sveta vychádza a rešpektuje podstatne odlišnú históriu a realitu vývoja vzťahov a zohľadňuje špecifické záujmy odrážajúce pozíciu každej z nich v medzinárodnopolitických a ekonomických vzťahoch. Vo väčšine štátov nedošlo v minulosti k násilnému expatriovaniu (vynímajúc napr. Nemecko, Taliansko, Španielsko, Grécko a Portugalsko). Krajiny boli otvorenými spoločenstvami, kde sa občianstva štátu zriekli iba osoby, ktorým to znemožňovala kolízia právneho rámca štátu, kde sa usídlili. V súlade s tým, časť z nich dnes preto zameriava svoju politiku viac či menej iba voči občanom, bipolitom, multipolitom a apatridom a iba čiastočne voči osobám nacionálne či územne spätým s daným štátom (čo nie je prípad Slovenskej republiky). Napriek tomu v drvivej väčšine krajín uznávajú tak morálnu povinnosť štátu vyplývajúcu voči osobám spätým s krajinou a národom, ktorý reprezentujú ako aj pragmatický náboj aktivity v danej oblasti. Osobitnú pozíciu zaujímajú v prístupe k problematike štáty, pre ktoré budovanie vzťahov s menšinami, resp. diaspórou je súčasťou a metódou ofenzívneho šírenia a presadzovania svojho politického, ekonomického a kultúrneho vplyvu vo svete (Nemecko, Francúzsko, Taliansko – tomu sa blíži aj poňatie Maďarska a Poľska).

C/Niektoré ďalšie štáty Európy:

1.ŠVAJČIARSKA KONFEDERÁCIA

Charakter inštitucionálneho základu: systém s explicitne vyjadreným centrom tvorby politiky a presadzovania záujmu štátu, so silnou pozíciou štátu a funkčným prepojením na neštátny sektor.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu:
Ministerstvo zahraničných vecí
Služba pre zahraničných Švajčiarov – orgán štátnej správy s autonómnym postavením v štruktúre MZV.
Funkcia: Komplexne zabezpečovať budovanie vzťahov, rozvoj spolupráce a pomoci smerom do zahraničia ako aj pomáhať ochrane záujmov a práv Švajčiarov žijúcich v zahraničí voči ostatným úradom Švajčiarskej konfederácie (najmä v prípade vôle po repatriácií), úzka spolupráca s centrálnou organizáciou zahraničných Švajčiarov.

Neštátne organizácie: Organizácia zahraničných Švajčiarov, Fond solidarity

2.SLOVINSKÁ REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: centralistický systém s jednoznačnou domináciou štátu.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu:
Ministerstvo zahraničných vecí SIR
Úrad pre Slovincov v zahraničí – autonómny ústredný orgán štátnej správy začlenený do štruktúry MZV SIR na čele s riaditeľom v hodnosti štátneho tajomníka MZV SIR.
Funkcia: Komplexné zabezpečovanie procesu tvorby politiky štátu, riadenie a koordinácia jej výkonu smerom do zahraničia, ako aj koordinácia postupu orgánov SIR pri riešení otázok dotýkajúcich sa právneho statusu osôb patriacich k slovinskej národnostnej menšine a diaspóre v zahraničí pri ich pobyte, komunikácii resp. trvalom presídlení na územie SIR.

Neštátne inštitúcie:
Inštitút pre národné otázky (výskum otázok migrácie Slovincov), Matica iselenika, Slovinsko vo svete, Svetový kongres Slovincov, početné záujmové a cirkevné organizácie a nadácie.

Podmienky vývoja vzťahov medzi SIR a jej menšinami resp diaspórou a jej riešenie v oblasti legislatívy sú najbližšie situácii Slovenskej republiky.

3.CHORVÁTSKA REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: centralistický systém s osobitným ústredným orgánom štátnej správy, jednoznačnou domináciou štátu a silným vnútorne štruktúrovaným neštátnym sektorom.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu:

Exekutíva:
Ministerstvo pre regulovanie vzťahov s Chorvátmi žijúcimi mimo hraníc CHR,
Ostatné štátne orgány: MZV ChR, oddelenie menšín Sekcie medzinárodných organizácií, Oddelenie pre chorvátsku diasporu v ostatných krajinách sveta.

Legislatíva:
Podvýbor Výboru pre ľudské práva a práva národnostných menšín a etnických skupín poslaneckej snemovne chorvátskeho parlamentu.
Priamo volení poslanci druhej komory Saboru zastupujúci proporcionálne chorvátske menšiny a diasporu.

Neštátny sektor:
Chorvátska Matica vysťahovalcov, Inštitút pre výskum otázok migrácie, početné cirkevné a záujmové združenia

4.RUMUNSKO

Charakter inštitucionálneho základu: centralizovaný so štruktúrou štátnych a neštátnych inštitúcií.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu:
Úrad pre vzťahy so zahraničnými Rumunmi – špecializovaná štruktúra, s ústrednou pôsobnosťou priamo podriadená premiérovi, riadený štátnym tajomníkom.
Funkcie: Vypracovanie, koordinácia a jednotná realizácia politiky vlády Rumunska vo vzťahoch k zahraničným Rumunom.

5.JUHOSLOVANSKÁ ZVÄZOVÁ REPUBLIKA

Charakter inštitucionálneho základu: centralizovaný s osobitým ministerstvom a so štruktúrovanou inštitucionálnou základňou.

Druh centra tvorby a koordinácie politiky štátu:
Ministerstvo pre vzťahy so Srbmi mimo Srbska – ústredný orgán štátnej správy Srbskej republiky
Funkcie: základné programové ciele a aktivity pri vytváraní bezprostredných, pravidelných a komplexných stykov s materskou krajinou, t.j. takých vzťahov, ktoré zodpovedajú ich kultúrnym, vzdelávacím, hospodárskym a iným záujmom a potrebám.