1.	Odôvodnenie potreby vypracovania koncepcie

Pôdohospodárstvo Slovenskej republiky musí v krátkodobom a strednodobom horizonte reagovať na viaceré výzvy, vyplývajúce z dovŕšenia transformácie na trhovú ekonomiku, ako aj zo  zmien vo svetovej ekonomike a zo začlenenia do spoločného trhu EÚ v roku 2004.
Z nich najdôležitejšie sú:
-	Rastúca internacionalizácia agropotravinárskych trhov a rast úlohy nadnárodného kapitálu v organizácii výrobných síl vo sfére výroby, spracovania a obehu potravín.
-	Ďalší postup liberalizácie agrárneho obchodu a obmedzovania štátnych intervencií súvisiaci so súčasným kolom rokovaní v rámci WTO.
-	Vstup Slovenska do Európskej únie a prevzatie Spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ od roku 2004, potreba dobudovať v krátkom čase všetky inštitucionálne a administratívne štruktúry, potrebné na prevzatie a uplatnenie acquis communautaire.
-	Reforma Spoločnej poľnohospodárskej politiky v zmysle stratégie posilnenia úlohy poľnohospodárstva pri ochrane prírodných zdrojov, udržiavania krajiny a rozvoji vidieka.
-	Potreba vytvorenia konkurencieschopnej a životaschopnej podnikateľskej štruktúry poľnohospodárstva, ktorá dokáže zabezpečiť využitie disponobilných výrobných zdrojov, prispievať k tvorbe hrubého domáceho produktu a k zabezpečeniu plnohodnotnej kvalitnej a zdravej výživy nášho obyvateľstva, ako aj k udržaniu kultúrnej tváre krajiny a osídlenia vidieka, 
-	Zabezpečenie využitia štrukturálnych podpôr, obsiahnutých v politikách EÚ (napr. Národný rozvojový plán, Plán rozvoja vidieka), ako aj národných podpôr (state aid) na realizáciu špecifických potrieb slovenského pôdohospodárstva a vidieckeho rozvoja.
 Z tohto vyplýva potreba formulovať ciele, zámery a  opatrenia národnej hospodárskej politiky v odvetviach pôdohospodárstva, ktoré podporia nevyhnutné adaptačné procesy v podnikateľskej sfére, v oblasti inštitucionálneho regulačného rámca a výkonu štátnej správy v rokoch 2004 - 2006.

2.  Strategické východiská a ciele

Z poznania trendov vývoja agropotravinárskeho sektora vo svete, cieľov agrárnej politiky EÚ založenej na koncepcii multifunkčného trvalo udržateľného poľnohospodárstva a vychádzajúc z národných a štátnych záujmov Slovenskej republiky sú našimi dlhodobými strategickými cieľmi:
1.	Udržanie a posilnenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskej prvovýroby a potravinárstva na domácom a medzinárodných trhoch s využitím absolútnych a porovnateľných výhod, ktoré poskytujú naše prírodné podmienky, organizácia poľnohospodárskej výroby, kvalita ľudského faktora a iné činitele konkurencieschopnej produkcie, pri primeranom využití domácich výrobných faktorov, najmä pôdy.

2.	Zabezpečenie zdravotnej neškodnosti, bezpečnosti a hygieny potravín v celom reťazci a zvyšovania kvality výrobkov pre zdravú výživu obyvateľstva.
3.	Podpora poľnohospodárstva v jeho funkcii ochrany a udržiavania prírodných zdrojov (najmä pôdy a vody), zachovania biodiverzity a kultúrnych hodnôt krajiny, udržania osídlenia a infraštruktúry vidieckeho priestoru a v tvorbe iných nekomoditných výstupov v prospech celej spoločnosti.
4.	Zachovanie poľnohospodárskeho využívania pôdy v oblastiach s nepriaznivými výrobnými podmienkami v rozsahu, aby plnilo svoje krajinotvorné, environmentálne a sociálne funkcie.
5.	Zabezpečenie trvalej životaschopnosti vidieka v komplexe jeho ekonomických, sídelných, environmentálnych a rekreačných funkcií.
Splnenie týchto cieľov predpokladá, že sa:
-	jednotliví výrobcovia prvovýroby a spracovania zapoja do národných a nadnárodných výrobno-obchodných vertikál a adaptujú  sa na kvalitatívne, cenové, množstevné, logistické a iné požiadavky integrátorov týchto vertikál. Poľnohospodárska prvovýroba si musí vybudovať vlastné odbytové centrály, ktoré zabezpečia sústredenú ponuku pre spracovateľov a obchod.
-	zvýši produktivita práce v potravinárskom priemysle a zvýši podiel potravinárskych výrobkov s vysokou pridanou hodnotou na celkovej produkcii. Prioritne ide o splnenie hygienických podmienok, predovšetkým v prevádzkach mliekárenského, mäsového, hydinárskeho priemyslu, ako aj v ostatných potravinárskych odboroch s cieľom zabezpečenia ochrany zdravia spotrebiteľov.
-	dobuduje  infraštruktúra služieb prvovýrobe, vrátane finančnej infraštruktúry a infraštruktúry trhu a poradenstva zameraného na normy EÚ v oblasti environmentálnej, ochrany zdravia ľudí a zvierat a dodržania noriem kvality.
-	realizujú zmeny v podnikateľskej sfére v oblasti výrobnej štruktúry a regionálnej alokácie výroby, ako aj prispôsobenia výrobných kapacít reálnym odbytovým možnostiam a ekonomickým podmienkam vytváraným podporným systémom Spoločnej poľnohospodárskej politiky. 
-	v poľnohospodárskej prvovýrobe diverzifikuje výrobné zameranie podnikateľov do spracovania potravín (netradičné, lokálne špecifické potraviny), cestovného  ruchu, rekreačných služieb, priameho  predaja spotrebiteľom, výroby nepotravinárskych surovín ich spracovania do polotovarov (napr. aromatické a liečivé rastliny), do výrobkov organického poľnohospodárstva a iných.
-	zvýši investičná podpora odvetvia v oblasti modernizácie výrobných kapacít s cieľom znižovať náklady a zosúladiť ich technické parametre s environmentálnymi a hygienic-kými požiadavkami EÚ a plne využiť podporné opatrenia a disponibilné zdroje (EAGGF usmernenie) predpokladané v Sektorovom operačnom pláne.
-	vytvoria predpoklady pre udržanie zamestnanosti na vidieku zmiernením doterajšieho trendu znižovania počtu pracovných príležitostí v poľnohospodárskej prvovýrobe, diverzifikáciou ekonomických aktivít, rozvojom služieb a posilnením investícií do miestnej infraštruktúry.
-	zachová súčasná výmera poľnohospodárskej pôdy v dobrom poľnohospodárskom stave. To znamená zabezpečiť plošné obhospodarovanie pôdneho fondu, z ktorého časť bude využívaná na produkciu výrobkov rastlinnej výroby s potravinovým určením, vrátane krmovín, časť na produkciu nepotravinárskych komodít (biomasa pre energetické účely, aromatické rastliny, repka na výrobu MERO, a pod.), na ktorú budú využívané geografický príslušné (pôvodné) rastlinné druhy, vyskytujúce sa v rámci svojho prirodzeného areálu a časť bude tvoriť pôdnu rezervu. 
Pôdnu rezervu bude tvoriť tá časť pôdy, na ktorej sa nebude vyrábať, ale bude sa udržiavať v dobrom poľnohospodárskom stave s podporou príslušných nástrojov subvenčnej politiky. 
Význam pôdnej rezervy spočíva v existencii pohotovej výrobnej kapacity, využiteľnej na:
-	pružnú reakciu na zmeny trhovej situácie, najmä na zvýšenie dopytu po tradičných komoditách alebo v prípadoch inovácie v sortimente dopytu,
-	riešenie situácií v prípadoch ohrozenia potravinovej dostatočnosti.
Súčasne sa bude znižovať podiel ornej pôdy, najmä v oblastiach, kde to vyžaduje ochrana pred eróziou alebo vodné režimy pôd (napr. Východoslovenská nížina) v súvislosti s prechodom na zdôvodnené extenzívne sústavy hospodárenia.

3.	Úlohy poľnohospodárstva a potravinárstva v rokoch 2004-2006
3.1. Vytvorenie administratívneho rámca pre implementáciu Spoločnej poľnohospodárskej politiky, štrukturálnych podpôr a legislatívy na ochranu zdravia ľudí a zvierat a predpisov vnútorného trhu.
3.1.1	Pôdohospodárska platobná agentúra
	V súčasnosti je v legislatívnom procese návrh zákona o Pôdohospodárskej platobnej agentúre, o podpore podnikania v pôdohospodárstve a o doplnení niektorých zákonov. Počíta sa s jeho účinnosťou od 1. novembra 2003. 
	Pôdohospodárska platobná agentúra bude rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva SR. Vznikom Poľnohospodárskej platobnej agentúry (PPA) sa zrušila Agentúra SAPARD a Intervenčná poľnohospodárska agentúra a ich práva a povinnosti prešli  na tento nový právny subjekt. PPA bude mať svoje regionálne pracoviská, ktoré budú zabezpečovať úlohy súvisiace s realizáciou jednotlivých podporných nástrojov v kontakte so žiadateľmi.
Pôdohospodárska platobná agentúra bude administrovať:
-	priame platby
-	trhové opatrenia
-	odvody z produkcie cukru
-	opatrenia v rámci Plánu rozvoja vidieka (záručná sekcia EAGGF) a Sektorového operačného programu (usmerňovacia sekcia EAGGF)
-	dokončenie programu SAPARD v roku 2004 (financovanie, kontrakty) a 2005 (zúčtovanie, kontrola, hodnotenie),
-	štátnu pomoc – domáce podporné systémy
V rámci týchto opatrení bude PPA poskytovať finančné prostriedky (formou dotácie) fyzickým a právnickým osobám, činným spravidla v poľnohospodárskej prvovýrobe, lesníckej výrobe, potravinárstve, ale aj obciam, združeniam a pod. PPA zabezpečí dôslednú transparentnosť poskytovania jednotlivých druhov podpôr a kontrolu ich použitia v súlade so stanoveným účelom. 
3.1.2	Integrovaný administratívny a kontrolný systém
Pre svoju činnosť bude Platobná agentúra potrebovať komplexný administratívny  a kontrolný systém (IACS). Jeho súčasťou budú databázy žiadosti,  žiadateľov, poľnohospodárskych pozemkov, registre zvierat, registre chmeľníc, ovocných sadov a vinohradov a závlah. Bude funkčný do konca roka 2003.
3.1.3   Ochrana zdravia spotrebiteľa, 
	Za prioritnú úlohu pokladáme zabezpečenie bezpečnosti a hygieny potravín v celom potravinovom reťazci, vrátane výroby krmív. Po úplnej aproximácii zákona o potravinách, všetkých veterinárnych a fytosanitárnych predpisov a transpozícii nariadení EU do domácej legislatívy budú príslušné kompetencie a povinnosti vykonávať Štátna veterinárna a potravinová správa a Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky, spolu s orgánmi na ochranu zdravia ľudí. Do nášho vstupu do EÚ sa dobudujú príslušné laboratóriá, pohraničné veterinárne stanice. Bude funkčné Národné kontaktné miesto a národná sieť pre Rýchly výstražný systém pre potraviny a krmivá EÚ.

3.2. Opatrenia na urýchlenie reštrukturalizácie
3.2.1 	Urýchlenie identifikácie vlastníctva k pozemkom a zásadné zvýšenie tempa realizácie pozemkových úprav
Vytvoria sa personálne a finančné  podmienky pre štátnu správu na úseku pozemkových úprav a na úseku katastra nehnuteľností s cieľom prednostnej, rýchlej a kvalitnej kontroly vyhotovovaných registrov a prednostného zápisu schválených registrov do katastra nehnuteľností, následne po zvýšení finančných prostriedkov, a tým aj tempa zadávania prác. Toto umožní zásadne zvýšiť tempo realizácie pozemkových úprav, v zmysle podmienok pre poskytovanie finančnej pomoci z programu SAPARD a následne zo Sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 
V roku 2004 sa počíta s prefinancovaním nákladov na pozemkové úpravy (opatrenie č. 7 SAPARD, opatrenie č. 5 Sektorového  operačného  programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a opatrenie č. 9 Plánu rozvoja vidieka) v objeme cca 200 mil.Sk.
3.2.2  Identifikácia poľnohospodársky nevyužiteľných pôd 
	V nadväznosti na pripravovaný systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov (LPIS) a realizáciu pozemkových úprav sa vykoná identifikácia dlhodobo poľnohospodársky nevyužívaných pôd, ktoré by bolo možné zalesniť s využitím podporných opatrení v Pláne rozvoja vidieka SR (s výnimkou chránených území, území patriacich do sústavy NATURA a genofondových plôch), resp. využiť na pestovanie  jednoročných i viacročných energetických plodín ako zdroja palivovej biomasy s využitím čisto pôvodných (geograficky príslušných) rastlinných druhov, v zmysle vládou schválenej koncepcie využívania obnoviteľných zdrojov energie. Cieľom je podporiť zvýšenie produkcie a energetického využitia biomasy a tým prispieť k  zvýšeniu podielu obnoviteľných zdrojov energie, ako aj celkovému zlepšeniu ekológie krajiny.	Trvalá zmena poľnohospodárskej pôdy na lesnú pôdu by však nemala byť prioritným strategickým zámerom slovenskej politiky. 
3.2.3 	Prijatie rozhodnutia o privatizácii štátnej pôdy a pôdy, ktorej právneho vlastníka sa   nepodarí identifikovať
	Priznaním práva na uplatnenie nárokov na reštitúciu pôdy v zmysle návrhu zákona o navrátení vlastníctva k pozemkom a o zmene a doplnení zákona NR SR  č. 180/1995 Z.z., o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov sa vytvorí nový priestor pre obnovu vlastníckych práv k pôde.
Po skončení lehoty na realizáciu reštitučných nárokov a na zistenie pôvodných vlastníckych vzťahov (po roku 2006), pôda neidentifikovaných vlastníkov prejde do vlastníctva štátu. Štát túto časť pôdy, ktorá nebude potrebná na výstavbu objektov a infraštruktúry celospoločenského významu prevedie do vlastníctva obcí. Obce časť tejto pôdy ponúknu právnickým, alebo fyzickým osobám, ktoré hospodária na pôde a budú ju naďalej poľnohospodársky využívať 
3.2.4  Inštitúcia pre správu pôdy súkromných vlastníkov
Rozdrobenosť vlastníctva k pôde, charakteristická pre Slovensko formou dedičstva (malí vlastníci a spoluvlastníci), si vyžiada v budúcnosti osobitnú správu pôdy súkromných vlastníkov, ktorí sami nehospodária. Pre tento účel bude potrebný alternatívny prístup:
•	Iniciovať vytvorenie  nezávislej inštitúcie na správu súkromných vlastníkov
•	transformovať na takúto inštitúciu doterajší Pozemkový fond.

3.2.5   Dobudovanie poradenskej služby
	Je potrebné vyhodnotiť účinnosť v súčasnosti uplatňovaného systému poradenskej činnosti, založenej na prevádzkovaní informačných a poradensko-informačných centier  a akreditácii individuálnych, resp. inštitucionálnych poradcov. 
V nadväznosti na zhodnotenie efektívnosti tohto systému treba prijať rozhodnutie o spôsobe budovania tej poradenskej zložky, ktorá bude realizovať poradenstvo v zmysle reformovanej Spoločnej poľnohospodárskej politiky, (novela nariadenia č. 1259/1999, o spoločných pravidlách systému priamych podpôr v Spoločnej poľnohospodárskej politike, čl. 13 až čl. 19, resp. 3, 4 o uplatňovaní správnej poľnohospodárskej praxe), zavádzajúcej tzv. cross-compliance, ako podmienku vyplácania priamych platieb. 
Do budovania poradenského systému aktívne zapojiť vedecko-výskumnú základňu rezortu
3.2.6   Reštrukturalizácia a racionalizácia rozmiestnenia výroby
V podmienkach pôsobenia spoločného trhu a podporných nástrojov Spoločnej poľnohospodárskej politiky počítame s postupnou racionalizáciou rozmiestnenia výroby v súlade s kritériami ekonomickej efektívnosti. Tento proces bude založený na samostatných rozhodnutiach podnikateľov v odvetví. V dôsledku naštartovania tohto procesu očakávame prehĺbenie podnikovej a regionálnej špecializácie poľnohospodárskej výroby.
Reštrukturalizácia a územná realokácia výroby v súlade s prírodnými podmienkami výroby  by viedli k významnému rastu efektívnosti výroby. Podľa výsledkov modelovej optimalizácie, ktorú vykonal VÚEPP, v období 2004 až 2006 by znamenali ročne prínos  3 – 4 mld. Sk.
V tomto procese zohrá významnú úlohu aj prebiehajúca koncentrácia potravinárskeho priemyslu.

3.2.7  Stabilizácia dôchodkov v poľnohospodárstve
	Na zmiernenie dosahov trhových výkyvov a vplyvov nepriaznivého priebehu počasia na ekonomiku poľnohospodárskych podnikov sa v rámci  štátnej pomoci na národnej úrovni   vytvorí  systém kompenzácie strát  s účasťou štátu, a to  na základe vyhodnotenia doterajších výsledkov podobných schém v Európe a zámorí.   

3. 3. Zachovanie poľnohospodárskeho využitia pôdy v znevýhodnených oblastiach
	V horských a ostatných znevýhodnených oblastiach Slovenska, kde poľnohospodárske využívanie pôdy plní predovšetkým environmentálne, krajinotvorné a sociálne ciele, bude zabezpečené príslušným opatrením Plánu rozvoja vidieka (PRV). Zachovanie poľnohospodárskeho využitia pôdy je súčasne prostriedkom na udržanie zamestnanosti na vidieku, najmä v odľahlých a komunikačne menej prístupných lokalitách.
	Obdobne, podpora environmentálnych programov v PRV napomôže  dosiahnutie súladu celej hospodárskej činnosti na pôde s prísnymi environmentálnymi, fytosanitárnymi, veterinárnymi a zdravotnými štandardami Európskej únie. Všetky opatrenia budú smerovať k tomu, aby poľnohospodárstvo mohlo plniť svoju úlohu správcu poľnohospodárskej krajiny a tvorby životného prostredia v okruhu svojej pôsobnosti.
 	V tomto rámci sa uskutoční aj podpora rozširovania výrobných systémov s minimalizáciou vstupov a foriem organického poľnohospodárstva, ktoré by zabezpečili využitie pôdy s menšími energetickými a priemyslovými vstupmi a súčasne produkovali výrobky s vysokými parametrami zdravotnej neškodnosti a prírodného charakteru, požadované spotrebiteľom.
3. 4.  Posilnenie úlohy poľnohospodárstva v rozvoji vidieka
	K posilneniu ekonomickej a sociálnej životaschopnosti vidieckych obcí je potrebné podporiť vznik nových ekonomických aktivít a pracovných miest diverzifikáciou poľnohospodárskych činností do doplnkových výrobných činností a služieb, predovšetkým turistických a rekreačných. Komplementárne k tejto úlohe pôsobí obnova a modernizácia  infraštruktúry  obcí a ochrana a rozvoj sociálneho kapitálu a kultúrneho dedičstva vidieka. 
Z hľadiska atraktivity vidieckeho priestoru pre ďalšie funkcie – rekreačné a obytné je významné zachovanie obhospodarovania pozemkov a ich udržiavanie v kultúrnom stave. 
Podpora týchto úloh je zakotvená v opatrení č. 5 Sektorového operačného programu poľnohospodárstva a rozvoja vidieka (SOP P-RV) a v opatreniach Plánu rozvoja vidieka. 
Základom sociálnej životaschopnosti vidieka je zabezpečenie zamestnanosti obyvateľstva, ku ktorému poľnohospodárska výroba prispieva (v závislosti od miestnych podmienok) jednou desatinou až polovicou. Opatrenia Spoločnej poľnohospodárskej politiky na podporu poľnohospodárstva, ktoré sa uplatnia od roku 2004, zabezpečia stabilné prostredie pre zachovanie pracovných príležitostí poskytovaných poľnohospodárstvom vidieckemu obyvateľstvu. 
3. 5. Zachovanie a rozvoj zamestnanosti na vidieku
	Implementáciou opatrení Sektorového operačného programu poľnohospodárstva a rozvoja vidieka a Plánu rozvoja vidieka, ako aj ďalších opatrení na podporu regionálneho rozvoja a malého a stredného podnikania sa rozšíria pracovné príležitosti na vidieku. Pôjde predovšetkým o zabezpečenie zamestnanosti osôb, uvoľňovaných z  prvovýroby v dôsledku pokračujúcej reštrukturalizácie podnikateľskej sféry poľnohospodárstva. Lepšie využitie rekreačných, obytných a iných nevýrobných funkcií vidieckych sídel bude stimulovať investície do služieb a rozvoj nadväzujúcich podnikateľských aktivít, čo vytvorí základ pre rast zamestnanosti na vidieku.
3.6.  Veda, výskum a vzdelávanie
Hlavné zameranie a priority vedy a výskumu vychádzajú z aktuálnej a perspektívnej úlohy  slovenského pôdohospodárstva, vytvárať a udržovať také produkčné systémy pôsobiace v krajine, ktoré zabezpečia doma požadované spotrebné komodity, ich konkurenčnú schopnosť a exportné možnosti a plnia krajinotvorné, ekologické a ekonomicko-sociálne požiadavky pre zabezpečenie kvalitného života obyvateľstva v zdravom a kultúrnom prostredí. Zameriavať sa na tvorbu  poznatkov pre racionálnu, výkonnú a vyváženú multifunkčnosť trvalo udržateľného poľnohospodárstva a optimalizáciu udržateľných produkčných, krajinotvorných, ekologických a ekonomicko-sociálnych funkcií pôdohospodárskych sústav a systémov pri efektívnom využívaní a ochrane domácich zdrojov, eliminácii negatívneho pôsobenia na prírodné a životné prostredie, zohľadňovaní aspektov a vytváraní predpokladov pre rozvoj vidieka v podmienkach po vstupe do Európskej únie.
Pôdohospodárska vedecko-výskumná základňa vytvára vlastný poznatkový fond a tvorivo adaptuje svetové poznatky na podmienky Slovenska pre:
•	produkciu bezpečných potravín, potravinových, technických a energetických biosurovín pri obmedzovaní využívania neobnoviteľných zdrojov energie a materiálov, udržovaní úrodnostného potenciálu a ochranu pôdneho fondu, vývoj biologizovaných agrotechnológií a humánnych ekologicky nezávadných systémov chovu zvierat,
•	tvorbu nových, odolnejších, výkonných typov produkčných organizmov a výrobných systémov, schopných efektívnejšie využívať najmä domáce disponibilné zdroje na poskytovanie produktov požadovaných racionálnou výživou obyvateľstva, pre technické a energetické využitie, tolerantných na očakávané globálne a lokálne zmeny klímy, najmä na narastajúci deficit využiteľnej pôdnej vlahy a extrémne výkyvy klimatických faktorov,
•	vývoj integrovaných technológií pre produkciu potravín zodpovedajúcich zásadám racionálnej výživy rôznych kategórií obyvateľstva a definovanie výživných požiadaviek z aspektov preventívne orientovanej výživy,
•	trvalo udržateľnú ochranu zdravia zvierat, zabezpečenie hygienickej kvality živočíšnych produktov, ochranu životného prostredia a obyvateľstva pred antropozoonózami,
•	urýchlené prispôsobenie inštitucionálnych a  podnikateľských štruktúr agropo-travinárskeho sektora ekonomickým podmienkam vyplývajúcim z členstva Slovenska v Európskej únii v záujme zabezpečenia konkurencieschopného podnikania na pôde a udržateľného rozvoja poľnohospodárstva, ochranu prírodných zdrojov, životného prostredia, kultúrnej krajiny a životaschopného vidieckeho osídlenia, 
Naplnenie vecného zamerania výskumu a vývoja v zmysle uvedených priorít a tematických okruhov rezortná VVZ realizuje cez:
-	Národný program podpory zdravia (2002-2004) v koordinácii MZ SR umožňuje ústavom rezortnej vedeckovýskumnej základne  MP SR riešiť 9 vedecko-technických projektov. 
-	Adaptačné opatrenia pôdohospodárstva SR na klimatickú zmenu, ktoré  sú rozpracované v návrhu 22 vedecko-technických projektov na roky 2002-2006. Na výberovom konaní sa počíta s účasťou výskumných ústavov SAV a druhých rezortov.
V rámci štátneho programu “Kvalita života - zdravie, výživa, vzdelanie”, ktorý je súčasťou Koncepcie štátnej a vednej politiky do roku 2005, je rezort nositeľom dvoch podprogramov “Ekologizácia a ekonomická racionalizácia primárnej poľnohospodárskej produkcie” a “Potraviny – kvalita a bezpečnosť”.
Medzinárodná vedecko-technická spolupráca MP SR je orientovaná na: 
▪	hlavné zameranie a priority vedy a výskumu na Slovensku; v rámci nich  predovšetkým na ochranu pôdy, kvalitu potravín, agrárnu ekonomiku, manažment a trh pri integrácii do EÚ, zachovanie génových rezerv rastlín a živočíchov, geneticky modifikované rastliny a živočíchy, vplyv pôdohospodárstva na životné prostredie, welfare zvierat,
▪	udržanie  pozície excelentného vedecko-výskumného centra a získanie nových podobných centier,
▪	pokračovanie v projektoch 5. Rámcového programu vedy a techniky EÚ,
▪	získanie projektov 6. Rámcového programu vedy a techniky EÚ formou integrovaných projektov a zapojením sa do tvorby sietí výskumných centier,
▪	pokračovanie a ďalší rozvoj bilaterarnych a multilaterárnych projektov spolupráce s krajinami rozšírenej EÚ i s ostatnými krajinami sveta.
Pre splnenie priorít vedy a výskumu a ďalší rozvoj sa vedecko-výskumná základňa rezortu bude reštrukturalizovať a transformovať. Súčasne sa vytvoria finančno-organizačné podmienky pre zrovnoprávnenie VVZ rezortu  s ostatnými výskumnými a vzdelávacími inštitúciami pri získavaní domácich i zahraničných projektov.
Vzdelávanie je jedným z kľúčových nástrojov rozvoja ľudských zdrojov a ich kvalifikačnej flexibility, najmä v období predvstupovej prípravy rezortu. Prioritnými témami sú Spoločná poľnohospodárska politika EÚ,  štrukturálne fondy EÚ a príprava rozvojových projektov financovaných v rámci programov  EÚ, ale aj osvojenie si noriem a postupov politiky jednotného trhu EÚ. Vzdelávacie aktivity (kurzy, školenia, dištančné štúdium a ďalšie) sa budú realizovať prostredníctvom  rezortných i mimorezortných inštitúcií a vzdelávacích zariadení. Podpora týchto úloh je zakotvená aj v jednotlivých opatreniach Sektorového operačného programu “Ľudské zdroje” – globálny cieľ č. 3. Rozvoj celoživotného učenia a adaptability pracovnej sily.
3. 7.  Informatizácia rezortu pôdohospodárstva
	Realizáciu Koncepcie i Programu informatizácie rezortu do roku 2005 považujeme z hľadiska riadenia ministerstva i jednotlivých odvetví rezortu, ale hlavne z hľadiska vytvorenia potrebných informačných a komunikačných väzieb na SPP za jednu z  rozhodujúcich strategických úloh MP SR.
	Obidva tieto dokumenty predstavujú rozvojový program rezortu zameraný na systematické uplatňovanie informačných a komunikačných technológií, budovanie informačných systémov  i vytváranie potrebných nástrojov. Štruktúra i vecný obsah projektov boli odvodené od cieľov a priorít rezortu i od úloh súvisiacich s predvstupovou stratégiou rezortu.    
Cieľom Programu informatizácie je postupne dobudovať informačný systém rezortu ako ucelený  systém navzájom prepojených a spolupracujúcich informačných systémov, ktorý bude schopný poskytovať informácie i potrebné služby pre potreby riadenia rezortu,  kooperácie s ostatnými rezortami, ale i pre verejnosť.  
  	Vzhľadom na vecnú i obsahovú mohutnosť navrhovaného systému je Program informatizácie rezortu členený  na tri časti :
I.	Systémová časť 
obsahuje úlohy, ktorých cieľom je definovanie a následná implementácia  jednotných postupov, spoločných nástrojov i bezpečnosti v integrovanom informačnom prostredí rezortu. Do skupiny systémových úloh sú zaradené i úlohy spojené s internetizáciou rezortu, t.j. vybudovanie komunikačnej infraštuktúry a prístupových mechanizmov k informáciám, zavedenie elektronického obchodovania i dosiahnutie potrebnej informačnej gramotnosti v rezorte. V tejto časti sú obsiahnuté projekty vyplývajúce pre náš rezort z Akčného plánu e-Europe, ktorým sa vláda SR prihlásila k budovaniu informačnej spoločnosti.
II.	Odvetvová časť 
vymedzuje vytváranie kľúčových informačných systémov v jednotlivých odvetviach rezortu vo väzbe na integráciu rezortu do SPP. 
III. Integrované riešenia
obsahuje súbor úloh zameraných na vytvorenie integračných nástrojov a realizáciu integrovaných informačných riešení.  Ide o kľúčovú časť Programu, v ktorej sa rieši prepojenie infraštruktúry, komunikácií a informačného obsahu s cieľom vytvoriť informačnú podporu pre vrcholové riadenie a rozhodovanie v rezorte.  
V roku 2002 sa začala realizácia kľúčových projektov z Programu informatizácie rezortu,  ktorých cieľom je vytvoriť základné systémové predpoklady pre koordinované budovanie, realizáciu i využívanie IS rezortu, ale i tvorbu integrovaných riešení (Integrovaný geografický informačný systém rezortu pôdohospodárstva). 
	V ďalšom sa predpokladá realizácia Programu podľa časového i vecného harmonogramu postupu, ale i finančného zabezpečenia úloh.  
	Strednodobá koncepcia politiky rezortu pôdohospodárstva na roky 2004-2006 v časti Informatizácia rezortu pôdohospodárstva je otvorený dokument z dôvodu potreby priebežného zapracovávania organizačných zmien rezortu, vplyvu realizovania reformy verejnej správy a aktuálnych dokumentov vládnej politiky informatizácie, ktorej základnými piliermi sú legislatíva a adaptácia medzinárodných štandardov a noriem.
(Koncepcia politiky informatizácie v rezorte pôdohospodárstva do roku 2005 a Štruktúra Programu informatizácie rezortu pôdohospodárstva sa nachádzajú na internetovej stránke: www.mpsr.sk)

4. Podpora poľnohospodárstva v rokoch 2004-2006

	Po vstupe do EÚ bude priestor pre uplatnenie národných špecifických záujmov v podstate v dvoch oblastiach.
	Prvou oblasťou je účasť na rozhodovaní vo všetkých orgánoch Spoločenstva, ktoré sa budú podieľať na budúcich zmenách pravidiel Spoločnej poľnohospodárskej politiky (Európska komisia, Rada, medzivládne konferencie, Európsky parlament, schôdzky najvyšších predstaviteľov), ako aj na výkon a existujúcich pravidiel (riadiace výbory a ďalšie grémiá – COREPER, STAR Committee, atď.).
	Druhou oblasťou je vlastná poľnohospodárska politika, ktorá sa bude môcť rozvíjať, resp. realizovať prostredníctvom:
-	úpravy niektorých parametrov priamych platieb (regionalizácia referenčných úrod, stanovenie minimálnej výmery pre poskytovanie jednotnej platby na plochu, určenie výmery poľnohospodárskej pôdy v dobrom poľnohospodárskom stave, vyjednanie podmienok pre vyplácanie národných doplnkov k priamym platbám, uplatnenie výnimiek a prechodných období pri uplatňovaní pravidiel “cross compliance” a iné). rozhodovania o zameraní a štruktúre horizontálneho Plánu rozvoja vidieka,
-	využívania národných podpôr,
-	rozhodovania o zameraní a štruktúre Plánu rozvoja vidieka,
-	rozhodovania o zameraní a štruktúre Sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,
-	podpory trhu v rámci trhových poriadkov Spoločnej poľnohospodárskej politiky (intervenčné nákupy, exportné dotácie, dotácie na skladovanie a pod.) 
4. 1. Priame platby, ktoré budú nahradené  Jednotnou platbou na plochu 
	Jednotná platba na plochu je dotácia, ktorá sa bude od roku 2004 poskytovať žiadateľom, ktorí užívajú poľnohospodársku pôdu na stanovenej minimálnej výmere. 
Podmienkou na poskytnutie dotácie je udržiavanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom stave. Nemusí sa na nej uskutočňovať výroba. Kritériá dobrého poľnohospodárskeho stavu vyhlási Ministerstvo pôdohospodárstva na základe rámcových smerníc Európskej komisie.
Jednotná platba na plochu sa v SR bude oprávneným žiadateľom poskytovať v troch zložkách:
-	I. zložka ako platba na hektár užívanej poľnohospodárskej pôdy. Zdrojom tejto dotácie bude Záručná sekcia Európskeho poľnohospodárskeho fondu záruk a usmernenia (EAGGF), ktorá poskytne financie na výplatu týchto platieb vo výške zodpovedajúcej 25/30/35% priamych platieb v krajinách EU15 v rokoch 2004/2005/2006. 
-	II. zložka ako platba na hektár ornej pôdy osiatej plodinami na ornej pôde okrem zemiakov, cukrovej repy a zeleniny. Táto platba sa bude vyplácať počas rokov 2004 až 2006 na hektár oprávnenej ornej pôdy. Okrem toho osobitne sa bude riešiť pestovanie tabaku a chmeľu. Zdrojom týchto platieb budú “národné doplatky”
-	III. zložka ako platba na podporu chovu hovädzieho dobytka, oviec a kôz. Zdrojom sú “národné doplatky”
O podmienkach týchto platbách sa v krátkom čase rozhodne podľa výsledku technických rokovaní s Európskou komisiou.
	Výška platieb podľa článku II. a III. bude závisieť od národného doplatku, ktorý je možný vo výške 30 % priamych platieb v krajinách EU15 v rokoch 2004/2005/2006. 
4. 2.  Národné podpory (štátna pomoc)
Jednotlivé členské štáty Európskej únie uplatňujú spravidla niektoré špecifické podpory na regionálnej alebo národnej úrovni, ktoré sú nad rámec podpôr v rámci Spoločenstva. Tieto je potrebné odsúhlasiť ako tzv. štátnu pomoc v orgánoch Spoločenstva ako neporušujúcu pravidlá voľnej súťaže. 
Slovensko pokladá za potrebné uplatňovať v poľnohospodárstve a potravinárstve národné podpory vo forme dotácií nasledovne:
a)	Národná štátna pomoc v súlade s Nariadením Komisie č. 994/98 o uplatnení článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o určitých kategóriách horizontálnej štátnej pomoci a nariadením Rady (ES) č. 659/1999 na:
-	založenie a vedenie plemennej knihy,
-	testy na odhad plemennej hodnoty a kontrolu úžitkovosti,
-	investície do reprodukčných centier,
-	chov plemenníka s vysokou plemennou hodnotou registrovaného v plemennej knihe,
-	zachovanie ohrozených druhov
-	vývoj šľachtiteľských metód – výskum a vývoj,
-	krátkodobé pôžičky v poľnohospodárstve,
-	pomoc pri platení poistného,
-	kompenzácie škôd,
-	investičná pomoc (výstavba, rekonštrukcia a modernizácia výrobných kapacít v RV a ŽV, vrátane odvodňovacích a závlahových systémov)
-	pomoc na podporu obchodovania s poľnohospodárskymi produktmi,
-	technická podpora (súťaže, výstavy),
-	podpora historicky spoločensky významných činností a určených zariadení (Národný žrebčín Topoľčianky a Závodisko Bratislava)
-	zveľaďovanie lesného fondu 
-	záruky za úvery 
-	podpora závlahovej vody, energie na závlahy 
-	podpora opráv a údržieb HMZ
b)	Národná štátna pomoc na 3-ročné prechodné obdobie na základe uzavretých prístupových negociácií v kapitole 7:
-	čiastočná úhrada úrokov z úveru na skladiskový záložný list a tovarový záložný list,
	Pre rok 2004 sa predpokladá štátna pomoc v poľnohospodárstve vo výške 0,890 mld. Sk.
4. 3.  Opatrenia na podporu vidieka  v rámci II. piliera Spoločnej poľnohospodárskej politiky a špecifických opatrení pre nové členské krajiny podľa kapitoly IX.A nariadenia č. 1257/1999 v zmysle Zmluvy o pristúpení – Plán rozvoja vidieka
	Na financovaní opatrení sa podieľa Záručná sekcia (EAGGF) vo všetkých regiónoch Slovenska (okrem bratislavského kraja) 80 percentami a národný rozpočet 20 %, v Bratislavskom kraji je podiel EAGGF a národného rozpočtu zhodne po 50 percent.
V zhode s vládou  SR schváleným Plánom rozvoja vidieka, ako programovacím dokumentom pre realizáciu opatrení podľa nariadenia Rady č. 1257/99 ide o tieto opatrenia: 
Znevýhodnené oblasti
Do znevýhodnených oblastí ja na Slovensku zaradených  1 628 165 ha poľnohospodárskej pôdy, čo predstavuje 67  % z jej celkovej výmery. V záujme udržania poľnohospodárskej výroby v týchto oblastiach sa hospodáriacim subjektom vyplatia podpory, ktoré majú kompenzovať vyššie náklady na produkciu spôsobené nepriaznivými podmienkami výroby.
Do horských oblastí sú zaradené obce, ktoré spĺňajú jedno z nasledovných kritérií:
•	Priemerná nadmorská výška obce väčšia alebo rovná 700 m n.m.
•	Priemerná nadmorská výška obce väčšia alebo rovná 600 m n.m. a menšia ako 700 m n.m.
•	Svahovitosť územia obce väčšia alebo rovná 20 % (11,18°) na ploche väčšej ako 50% územia obce 
•	Priemerná nadmorská výška obce väčšia alebo rovná 500 m n.m. a menšia ako 600 m n.m. v kombinácií so svahovitosťou obce väčšou ako 15 % (8,31°) na ploche väčšej   ako 50 % územia obce.

V horských oblastiach budú platby diferencované nasledovne:
•	H1- Priemerná nadmorská výška obce väčšia alebo rovná 700 m n.m. 
•	H2- Priemerná nadmorská výška obce väčšia alebo rovná 600 m n.m. a menšia  ako 700 m n.m. 
•	H3 - Svahovitosť územia obce väčšia alebo rovná 20 % (11,18°) na ploche väčšej ako 50 % územia obce 
•	H4 - Priemerná nadmorská výška obce väčšia alebo rovná 500 m n.m. a menšia ako 600 m n.m. v kombinácií so svahovitosťou obce väčšou ako 15 % (8,31°) na    ploche väčšej ako 50 % územia obce  

Do ostatných znevýhodnených oblastí sú zaradené obce, ktoré súčasne spĺňajú nasledovné kritériá:
•	Výnosovosť poľnohospodárskej pôdy je menšia ako 80 % národného priemeru (27 bodov),   alebo zastúpenie trvalých trávnych porastov a krmovín na poľnohospodárskej   pôde obce – je väčšie, alebo rovné  ako 50 % a počet VDJ/ha na týchto plochách je menší ako 1 alebo výnos (úroda) obilia je menšia ako 80 % národného priemeru  (3,89 tony/ha)
•	Hustota obyvateľstva je menšia ako 72 obyvateľov na km2  
•	Podiel pracovníkov  v pôdohospodárstve na ekonomicky aktívnom obyvateľstve je väčší ako 8 %

V ostatných znevýhodnených oblastiach budú platby diferencované nasledovne:
•	   O1/1 – výnosovosť pôd nižšia ako 17 bodov 
•	   O1/2 – výnosovosť pôd nižšia ako 22 bodov 
•	   O1/3 – výnosovosť pôd nižšia ako 27 bodov 
•	   O2    – zastúpenie trvalých trávnych porastov a krmovín nad 50 % 
•	   O3    – výnos (úroda) obilia menší ako 80 % národného priemeru 
•	   O4/1 – priemerná výnosovosť pôd banskobystrického kraja nižšia ako 27 bodov 
•	   O4/2 – priemerná výnosovosť pôd okresov Bardejov, Humenné, Medzilaborce,    
                                 Snina, Stropkov, Svidník, Vranov nad. Topľou nižšia ako 27 bodov 
•	   O4/3 – priemerná výnosovosť pôd v okrese Košice nižšia ako 27 bodov    

Do oblastí so špecifickými nevýhodami sú zaradené obce, na ktorých území sú:
•	Zamokrené pôdy na výmere väčšej alebo rovnej 50 % výmery poľnohospodárskej pôdy
•	Pôdy extrémne suché na výmere väčšej alebo rovnej 50 % výmery poľnohospodárskej pôdy
•	Skeletovité pôdy na výmere väčšej alebo rovnej 50 % výmery poľnohospodárskej pôdy
•	Pôdy flyšového pásma 
•	Málo produkčné pôdy s výnosovosťou do 27 bodov (80 % národného priemeru) 
•	Pôdy s výnosovosťou od 27 b. do 33 b.

V oblastiach so špecifickými nevýhodami budú platby diferencované nasledovne:
•	S1 – zamokrené pôdy 
•	S2 – pôdy extrémne suché   
•	S3 – skeletovité pôdy   
•	S4 – pôdy flyšového pásma   
•	S5 – málo produkčné pôdy do 27 bodov   
•	S6 – pôdy s výnosovosťou od 27 do 33 bodov   
Agroenvironmentálna podpora
	Cieľom opatrenia je zaviesť poľnohospodárske výrobné postupy na ochranu a zlepšenie životného prostredia. V období 2004-2006 25 % poľnohospodárskej pôdy      (600 000 ha – prioritne v oblastiach Natura 2000) bude realizovať poľnohospodárske postupy šetriace životné prostredie a 5% poľnohospodárskej pôdy (120 000 ha) bude realizovať ekologické poľnohospodárstvo.
Agroenvironmentálna podpora  má dve časti:
a) Dobrovoľná časť
Subjekty poľnohospodárskej prvovýroby vstupujú do podpory dobrovoľne a vyberajú si realizáciu jednotlivých opatrení na základe podmienok územia a možnej kombinovateľnosti opatrení.

b) Povinná časť
Subjekty poľnohospodárskej prvovýroby nachádzajúce sa v územiach zaradených do Natura 2000 sú povinné realizovať:
•	Základnú schému pre orné pôdy a trvalé trávne porasty v oblastiach chránených vtáčích     území 
•	Ochranu biotopov poloprírodných a prírodných trvalých trávnych porastov v oblastiach habitatov a základnú schému pre orné pôdy, ak sa tieto v území nachádzajú
•	V prípadoch prekrývania vtáčích a habitatových území platí dodržiavanie prísnejších podmienok opatrenia pre habitaty
•	Ostatné opatrenia realizujú dobrovoľne

Opatrenia agroenvironmentálnej podpory:
1. Základná schéma
Podmienky podpory:	
•	obhospodarovanie celej úžitkovej pôdy podniku
•	zaťaženosť pôdy – hustota max. 2,0 VDJ/ha úžitkovej pôdy a min. 0,3 VDJ/ha TTP
•	orné pôdy: - obmedzenie podielu intenzívnych kultúr na max. 50% osevného postupu
                         - dodržiavanie zásad používania agrochemikálií
    - dodržiavanie limitov a zásad hnojenia
•	trvalé trávne porasty:	-	zachovanie výmery TTP počas celej doby záväzku 
-	dodržiavanie limitov a zásad hnojenia
-	dodržiavanie zásad používania agrochemikálií
-	údržba pravidelne  využívaných trvalých trávnych plôch	
•	aplikovať príslušnú schému ekostabilizačne významných typov ekosystémov v krajine, ako sú nelesná drevinová vegetácia, vodné a mokraďové biotopy 
•	aplikovať schému protieroznej ochrany na pôdach, ktoré sú ohrozené eróziou 
•	zrieknutie sa používania kalov z čistiarní odpadových vôd a dnových sedimentov na celej výmere podniku 
•	vedenie povinných záznamov pre hnojenie, ochranu rastlín, obrábanie pôdy a prípadne ďalších stanovených záznamov
2. Ochrana proti erózii na ornej pôde
podmienky podpory:
•	účasť na základnej podpornej schéme
•	dodržiavať stabilizačné osevné postupy
•	dodržiavať z ekologického hľadiska prijateľnú veľkosť honu
•	realizovať biologickú ochranu proti vodnej erózii 
•	realizovať biologickú ochranu proti veternej erózii
3. Ochrana proti erózii vo vinohradoch 
podmienky podpory:
•	účasť na základnej podpornej schéme 
•	pokrytie pôdy v každej druhej uličke od 1.11. do 30.4. alebo hospodárenie na terasách
•	hlásenie mimoriadnych opatrení na pôde pred ich realizáciou na kontrolnom úrade 

4. Ochrana proti  erózii v ovocinárstve 
podmienky podpory:
•	účasť na základnej podpornej schéme
•	pokrytie pôdy v každej druhej uličke minimálne 10 mesiacov v roku alebo hospodárenie na terasách
•	hlásenie mimoriadnych opatrení na pôde pred ich realizáciou na kontrolnom úrade 
5. Zatrávňovanie ornej pôdy 
podmienky podpory:
•	účasť na základnej podpornej schéme
•	konverziu ornej pôdy na TTP realizovať na:
	- ornej pôde na svahoch so sklonom viac   ako 10 %
            - ornej pôde v zaplavovaných oblastiach
            - ornej pôde okolo vodných tokov a  mokradí v min. šírke 5 m
•	po zatrávnení pôdy predložiť doklad o výmere zatrávnenej pôdy vydaný príslušným úradom do 30.júna kalendárneho roku 
•	na zatrávnenej pôde realizovať následne obhospodarovanie podľa základnej schémy pre TTP
6. Ochrana biotopov poloprírodných a prírodných TTP
Všeobecné podmienky podpory pre druhovo bohaté trávne porasty:
•	zaťaženosť pôdy – hustota maximálne 0,6 VDJ/ha a minimálne 0,3 VDJ/ha TTP
•	úplne vylúčiť používanie minerálnych hnojív a hnojovice; maximálna dávka organických hnojív je 50 kg N 1x za 2 roky
•	celoplošne vylúčiť používanie chemických prípravkov – výnimkou je lokálna aplikácia za účelom potláčania expanzívnych druhov rastlín (potrebné potvrdenie kontrolného úradu)
•	pasenie realizovať len pod dozorom pastiera
Špecifické podmienky podpory pre teplo a suchomilné trávne porasty, mezofilné trávne porasty, vlhkomilné a slatinné trávne porasty, vysokohorské trávne porasty sú uvedené v Pláne rozvoja vidieka.
7. Ochrana vodných a mokraďových biotopov 
Podmienky podpory:
•	Účasť na základnej podpornej schéme
•	Na ornej pôde	- znížiť vodnú eróziu a znečistenie vôd 
- udržiavať zatrávnené pásy kosením min 1x ročne
•	Na TTP - zamedziť znečisteniu vodných a mokraďových biotopov pasúcimi sa zvieratami 
•	Obnova pôvodných mokradí na základe projektu pozemkových úprav
8. Chov a udržanie ohrozených druhov zvierat
Podmienky podpory:
•	Účasť na základnej podpornej schéme
•	Podpora sa vzťahuje na: ovce (pôvodná valaška, východofrízska ovca), kone (hucul, lipican, nonius, furioso, arabský kôň, norik muránskeho typu, slovenský športový pony), hydinu (hus tešedíkovská, kačica biela pekinská, sliepka – rodajlenka červená a oravka)
•	Chovateľ musí byť zaradený do platného chovného programu pre príslušné plemeno 
•	Zápis hospodárskych zvierat v plemennej knihe príslušného chovu
9. Ekologické poľnohospodárstvo
Podmienky podpory:
•	Hnojenie organickými hnojivami, zeleným hnojením atď. 
•	Ochrana rastlín – biologické prípravky a mechanické spôsoby
•	Nepoužívať geneticky manipulované rastliny
•	Dodržiavať stanovené zaťaženie plôch počtom VDJ
•	Oddelene viesť hospodárenie pre ekologickú a konvenčnú výrobu
•	Dodržiavanie stavov dobytka oddelene pre ekologické a konvenčné časti výroby 
•	Pestovanie rôznych kultúr hospodárskeho roka na ekologickej časti a na konvenčnej časti
•	Zrieknutie sa uskladňovania nepovolených prostriedkov
•	Zrieknutie sa použitia kalov 
•	Správy o vykonanej kontrole 
•	Vedenie povinných záznamov
Podporovateľné sumy pre TTP sa prenásobujú nasledovnými indexmi:
Index 1,0 	- pre lúky (s min. 2 a viac kosbami) 
- pre pasienky (najmenej s 2 využitiami, spásanie a kosenie)
Index 0,6	- pre lúky s 1 kosbou, s produkciou hmoty na podstielku, ostatné pastviny, vysokohorské lúky.
Zalesňovanie poľnohospodárskej pôdy (podrobnejšie v časti Strednodobá koncepcia   za lesné hospodárstvo).
Polosamozásobiteľské  farmy
Cieľom opatrenia je podporiť malé farmy, aby boli konkurencieschopnejšie a zvýšil sa na nich podiel trhovej produkcie. 
O podporu môžu požiadať hospodárstva, ktoré vyrábajú čiastočne pre vlastnú potrebu domácnosti a čiastočne predávajú svoju produkciu a vypracujú zjednodušený podnikateľský zámer, v ktorom zdokumentujú svoje zámery na rozvoj svojho hospodárstva.
 
Podpora na splnenie noriem spoločenstva
Hlavným cieľom opatrenia je pomôcť poľnohospodárom prispôsobiť sa normám v oblasti ochrany životného prostredia, hygieny a pohody zvierat. 
Podporovateľné aktivity:
•	výstavba a rekonštrukcia skladovacích kapacít hnojív
•	modernizácia a obstaranie technologického  vybavenia a skladovanie a spracovanie hnojív 
•	obstaranie strojov a zariadení na vyvážanie a aplikáciu hnojív 
•	výstavba a rekonštrukcia ustajňovacích kapacít
•	modernizácia a obstaranie technologického vybavenia pre ustajnenie
Podpora je vo forme navýšenia poskytnutej nenávratnej dotácie poskytnutej z opatrenia “investície do poľnohospodárskych podnikov”
Odbytové organizácie výrobcov
Cieľom opatrenia je podporiť vznik, formovanie a uľahčenie administratívnych operácií odbytovým organizáciám výrobcov. 
Podporovateľné aktivity:
•	založenie a činnosti odbytových organizácií výrobcov, ktorých členovia budú fyzické alebo právnické subjekty podnikajúce v poľnohospodárstve na území SR a vyrábajú nasledovné komodity:	
mlieko, jatočný hovädzí dobytok, jatočné ošípané, hydina a vajcia, sladkovodné ryby, ovce, kozy, včelie produkty, ovocie a zelenina, zemiaky, cukrová repa, obilniny, olejniny a strukoviny, tabak, chmeľ, liečivé, aromatické a koreninové rastliny
Úplné znenie Plánu rozvoja vidieka je na internetovej stránke www.mpsr.sk.
4. 4. Štrukturálne opatrenia na podporu poľnohospodárstva a vidieka 
Tieto opatrenia sú zahrnuté do Sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (netýka sa bratislavského kraja), ktorý je súčasťou Národného rozvojového plánu .Tento je základným programovým dokumentom a podmienkou na čerpanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu EÚ na obdobie rokov 2004-2006. 
Opatrenia na podporu poľnohospodárstva a vidieka sú financované  prevažne z Usmerňovacej sekcie (EAGGF) a národného rozpočtu rozličnými podielmi podľa jednotlivých opatrení. Spravidla sa žiadateľ podpory podieľa na financovaní, pokiaľ nejde o neziskové projekty. Model financovania je obdobný ako v SAPARD-e, to znamená, že ide o projektové financovanie. 
Ide o tieto opatrenia:
Investície do poľnohospodárskych podnikov 
Investície do poľnohospodárskych podnikov sú najvýznamnejším opatrením sektorového operačného programu (je preň určených 53,5 percent celkových zdrojov), pretože má napomôcť prekonať dlhodobé zaostávanie odvetvia v technologickej obnove a modernizácii.
Podporovateľný je široký okruh investícií do obnovy a modernizácie technologického vybavenia v rastlinnej a živočíšnej výrobe. 
Forma podpory je priama nenávratná dotácia, jej výška môže dosiahnuť 50 % uznateľných nákladov. Na dotácii sa  30 percentami podieľa národný rozpočet
Výška uznateľných nákladov na 1 projekt sa pohybuje v limite od 0,05 mil. euro po 1,0 mil. euro.

Zlepšenie spracovania a predajnosti poľnohospodárskych produktov
Podporia sa investície zamerané na zlepšenie technológie spracovania potravín, hygienicko-sanitárnych podmienok výroby, zvýšenia kvality výrobkov, investície prispievajúce k ochrane životného prostredia, spracovanie plánov na zlepšenie predaja a podobne. Žiadať podporu môžu spracovatelia potravín – fyzické i právnické osoby. 
Forma podpory je priama nenávratná dotácia do výšky 50 % uznateľných nákladov, ktoré môžu na 1 projekt dosiahnuť  od 0,125 do 1,0 mil. euro.
lesné  hospodárstvo (podrobnejšie v časti Strednodobej koncepcie za lesné hospodárstvo).
Rybné hospodárstvo
Pre rybné hospodárstvo sú pripravené dve podopatrenia, financované z FIFG (Finančný nástroj  na usmerňovanie rybolovu). Forma podpory je priama nenávratná dotácia do výšky 50 % uznateľných nákladov, ktoré na 1 projekt môžu dosiahnuť až 0,5 mil. euro.
Podpora prispôsobenia a rozvoja vidieckYch oblastí – Čl. 33 Nar.rady1257/1999
a) Pozemkové úpravy
Dôvodom podpory pozemkových úprav je usporiadanie vlastníckych práv k pozemkom a priestorové a funkčné úpravy území v súlade so zákonom č. 330/1991 Zb, o pozemkových úpravách.... (§ 2, odsek 1). Cieľom je aj vytvorenie predpokladov pre  rozvoj trhu s pôdou a investovania do pôdy. 
Formou podpory je priama nenávratná dotácia, ktorej prijímateľom bude MP SR ako organizátor pozemkových úprav. Dotácia dosiahne výšku 100% uznateľných nákladov, ktoré môžu byť až 1,0 mil. euro na jeden projekt.
b) Diverzifikácia poľnohospodárskych činností
Podpora diverzifikácie poľnohospodárskych aktivít a aktivít blízkych poľnohospodárstvu slúži na riešenie problémov zamestnanosti na vidieku a získavanie doplnkových príjmov pre poľnohospodárstvo. 
Budú poskytnuté priame nenávratné dotácie na investície do rozvoja ubytovacích a športovo-rekreačných zariadení slúžiacich rozvoju agroturistiky, investície do iných doplnkových výrob a služieb, a to vo výške 50 % z uznateľných nákladov, ktoré môžu dosiahnuť 1,0 mil euro na projekt.
Požiadať o podporu môžu subjekty podnikajúce v poľnohospodárstve a lesníctve, ich združenia, ako i ďalšie subjekty činné v tomto predmete podnikania.
VZDElávanie
Technická pomoc
 	Opatrenia vzdelávanie a technická pomoc sú zamerané tak na podniky prvovýroby (vzdelávanie), ako aj na akreditované vzdelávacie zariadenia (vzdelávanie) a štátnu správu – ministerstvo pôdohospodárstva (technická pomoc).
 Priama nenávratná dotácia môže dosiahnuť až 100 % uznateľných nákladov.
Úplné znenie Sektorového operačného programu Plán rozvoja poľnohospodárstva a vidieka je na internetovej stránke www.mpsr.sk.

5.	Podpora trhu 
Neoddeliteľnou súčasťou podpory poľnohospodárstva v krajinách EÚ je podpora trhu, ktorú zabezpečuje Spoločná poľnohospodárska politika. Od 1.5. 2004 budú aj na území SR v platnosti nariadenia EÚ, ktoré určujú pravidlá usmerňovania trhu (trhové poriadky) pre agropotravinárske výrobky uvedené v prílohe č. 1 Rímskej zmluvy.
 	Z nich najdôležitejšie sú tieto rastlinné a živočíšne výrobky: olejniny, obilniny, ovocie a zelenina, víno, ľan a konope, cukor, bravčové, hovädzie a teľacie mäso, ovčie mäso, vajcia a hydinové mäso.
Základné zmeny oproti súčasnosti sú tieto:
-	intervenčný výkup u niektorých komodít (obilie, mlieko, ovocie a zelenina, tabak, cukor a i.)
-	záväzné výrobné kvóty (mlieko, cukor)
-	rôzne typy dotácií na skladovanie výrobkov, spracovanie v potravinárskom priemysle, podporu spotreby
-	priame platby
-	exportné dotácie viazané na systém vývozných licencií.
Priame platby určené jednotlivými trhovými poriadkami sa prechodne budú na  Slovensku uplatňovať na základe rozhodnutia vlády v podobe tzv. jednotných platieb na plochu. (pozri kapitolu 4. 1). 
Administrovanie trhových poriadkov na území Slovenska bude vykonávať Sekcia podpory trhu Pôdohospodárskej platobnej  agentúry, a to prevažne na základe rozhodnutí komoditných riadiacich výborov, zasadajúcich pravidelne v Bruseli.
Ďalšie informácie o jednotlivých trhových poriadkoch (intervenčné ceny, sadzby, postupy pri uskutočňovaní intervencií atdˇ.) sú uvedené v prílohe č.1 a podrobne sa s nimi možno oboznámiť v publikácii “Príručka o Spoločnej poľnohospodárskej politike”, ktorá je k dispozícii na internetovej stránke www.vuepp.sk a v regionálnych úradoch SPPK.
6.  Finančné zabezpečenie
	Na realizáciu podporných opatrení v rokoch 2004-2006 sa počíta s nasledovnými finančnými prostriedkami:
•	Na opatrenia Plánu rozvoja vidieka SR na roky 2004 – 2006  zo zdrojov EÚ objem 352,3 mil.€  a spolufinancovanie z národného rozpočtu SR vo výške 103,0 mil.€ (ceny a metodika 1999, 1 EUR=42,0 Sk).
•	Na realizáciu štrukturálnych opatrení v rámci Sektorového operačného plánu “Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka” zdroje z EÚ vo výške 161,9 mil.€  a spolufinancovanie z národného rozpočtu SR vo výške 65,1 mil.€ (ceny a metodika 1999, 1 EUR=42,0 Sk).
•	Na jednotnú platbu na plochu v rokoch 2004-2006 zdroje z EÚ v objeme 261,1 mil.€ a doplatok z národného rozpočtu podľa dohody o pristúpení môže byť v rovnakej výške (ceny a metodika 1999, 1 EUR=42,0 Sk). 
•	Okrem toho sa v rámci národnej štátnej pomoci poskytne poľnohospodárstvu každoročne približne 900,0 mil.
	(Komplexnejšie o financovaní poľnohospodárstva  je v prílohe č. 2 a o dosahoch revízie SPP na slovenské poľnohospodárstvo v prílohe č.3 ).
	Porovnanie dotácií do poľnohospodárstva v rokoch 2001-2003 s dotáciami v roku 2004 po vstupe do EÚ ukazuje tento prehľad:

Transfery do poľnohospodárstva na podmienky po vstupe do EÚ			
v mil. Sk					
	2001	2002	2003p	2004r	
Podpora trhu 1)	1 260,6	751,2	1 104,7	798,0	
Priame platby	2 880,0	2 333,3	2 573,3	6 780,0	
- rozpočet SR	2 880,0	2 333,3	2 573,3	5 777,0	
- prostriedky EÚ	0,0	0,0	0,0	1 003,0	
Podpora rozvoja vidieka 2)	7 033,4	6 770,4	6 462,5	7 225,9	
- rozpočet SR	7 033,4	6 770,4	6 462,5	2 271,8	
- prostriedky EÚ	0,0	0,0	0,0	4 954,1	
Rezerva na kurzové rozdiely z rozpočtu SR	0,0	0,0	0,0	291,0	
Podpora rybolovu z EÚ	0,0	0,0	0,0	5,7	
Transfery  spolu 	11 174,0	9 854,9	10 140,5	15 100,6	
p = plán;           r = návrh rozpočtu					
1) v rokoch 2001-2003 zo ŠFTR resp. IPA a v roku 2004 z prostriedkov EÚ	
2) vrátane zdrojov zo štátnych fondov (ŠFOZPPF, ŠPFPP) a po ich transformácii