Predkladacia správa

Iniciatívny materiál „Návrh na implementáciu smernice 2005/44/ES o riečnych informačných službách (RIS) zapojením SR do TEN-T projektu IRIS Europe“ sa predkladá z dôvodu prezentácie aktuálnej situácie v súvislosti so vstupom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných riečnych informačných službách (RIS) na vnútrozemských vodných cestách v spoločenstve do platnosti, ktorá zaväzuje členské štáty k transpozícii a implementácii riečnych informačných služieb a informuje o zapojení SR do pilotného projektu implementácie IRIS Europe.

Smernica RIS vytvára rámec pre rozmiestnenie a využívanie harmonizovaných riečnych informačných služieb v spoločenstve s cieľom podporiť vnútrozemskú vodnú dopravu na účely zvýšenia jej konkurencieschopnosti, bezpečnosti, efektívnosti, umožnenia jej prepojenia s inými druhmi dopravy a výhodnosti pre životné prostredie. Smernica RIS zaväzuje v špecifikovanom časovom období jednotlivé krajiny zabezpečiť potrebné opatrenia na zavedenie RIS na splavných vnútrozemských vodných tokoch triedy IV a vyššie. 	

Problematika uplatnenia informačných a komunikačných technológií a telematiky v doprave vrátane vnútrozemskej vodnej dopravy, ako aj otázky modálneho presunu prepravy tovaru, najmä z ciest, k environmentálne priateľnejším formám prepravy patria k rozhodujúcim oblastiam „Bielej knihy európskej dopravnej politiky do roku 2010“,  prijatej na úrovni Európskej únie (EÚ) v roku 2001. 

Integrované riadiace systémy pre rôzne dopravné módy vrátane vnútrozemskej vodnej dopravy, zohrávajú s finančnou podporou spoločenstva dôležitú úlohu v naplnení cieľov  európskej dopravnej politiky. Vo vyhlásení Skupiny Van Mierta (High Level Group on TEN-T) z roku 2003 sa hovorí, že „...je to vlastne v záujme spoločenstva, aby ich členské štáty implementovali harmonizovaným spôsobom na transeurópsku sieť vnútrozemských vodných ciest, prioritne na osi Rýn – Dunaj ...“, čo je aj predmetom  smernice RIS.

V tomto kontexte a na základe predchádzajúcich výsledkov z výskumných projektov v oblasti riečnych informačných služieb sa na úrovni viacerých členských štátov EÚ pripravil v roku 2005 projekt IRIS Europe - zameraný na stimuláciu inovačných aktivít v oblasti telematiky a inteligentných dopravných systémov vo vnútrozemskej vodnej doprave, a to implementovaním skúšobnej prevádzky harmonizovaných riečnych informačných služieb. 

Projekt IRIS Europe je zaradený do európskeho programu TEN-T (Trans-European Transport Networks) majúci základ v Zmluve o Európskej únii, ktorá hovorí, že Európska únia musí podporovať rozvoj transeurópskych sietí ako kľúčového elementu pre vytvorenie vnútorného trhu a posilnenie ekonomickej a sociálnej kohézie. Tento rozvoj zahrnuje prepojenie a interoperabilitu národných sietí ako aj prístup k týmto sieťam.

Projekt IRIS Europe získal podporu Európskej komisie (DG TREN) a najvyššiu prioritu pre pridelenie finančných prostriedkov z viacerých hľadísk: 
•	Podporuje zapojenie členských krajín EU do riešenia modernizácie vnútrozemskej vodnej dopravy a zabezpečuje harmonizovaný prístup pri implementácii RIS s cieľom podporiť vnútrozemskú vodnú dopravu zvýšením jej konkurencieschopnosti, bezpečnosti, efektívnosti a výhodnosti voči životnému prostrediu;
•	Podporuje harmonizovanú implementáciu smernice RIS prostredníctvom skúšobných implementácií systémov riečnych informačných služieb v novopristupujúcich členských krajinách na Dunaji a ich prepojenie na existujúce systémy riadenia vodnej dopravy v ostatných európskych krajinách;
•	Podporuje cezhraničnú spoluprácu participujúcich krajín, keďže je zameraný na služby cezhraničných informácií a  výmenu príslušných informácií;
•	Poskytuje participujúcim krajinám možnosť spolupracovať pri vypracovávaní a ďalšom rozvoji technických požiadaviek, predpisov a podmienok, ktoré zabezpečujú harmonizované, interoperabilné a otvorené RIS na vnútrozemských vodných cestách. 

Riešenia projektu IRIS Europe sa zúčastňujú nasledovné krajiny: Rakúsko, Slovenská republika, Maďarsko, Holandsko, Belgicko a Francúzsko, pričom ostatné európske krajiny sú zapojené do projektu ako pozorovatelia s cieľom výmeny skúseností a poznatkov. 

Účasť Slovenskej republiky v projekte IRIS Europe nadväzuje v neposlednom rade na úspešné pôsobenie slovenských organizácií - administratívy, výskumných inštitúcií ako aj komerčných organizácií vo výskumných projektoch zameraných na definovanie, harmonizáciu a štandardizáciu riečnych informačných služieb.

Slovenská republika sa zapojila do prípravy plánovania  projektu vzhľadom na priority národných politík a s cieľom naplnenia záväzkov vyplývajúcich zo smernice RIS. V duchu znenia smernice má príslušný štátny orgán, v danom prípade MDPT SR, úlohu poskytnúť odbornú kapacitu a riadiť financovanie na dosiahnutie cieľov. Odhliadnuc od presnej citácie smernice, možno záväzky členskej krajiny v súvislosti s implementáciou RIS rámcovo vyjadriť v nasledovných okruhoch pôsobnosti:
•	zabezpečiť právny rámec pre opatrenia vyplývajúce z RIS tak, aby národné právne normy harmonizovali s medzinárodnými
•	stanoviť cieľové parametre RIS
•	určiť za RIS zodpovedný orgán
•	popísať rozsah pokrytia systému RIS
•	určiť poskytované služby a funkcie vyplývajúce z RIS
•	definovať požiadavky na využívanie
•	pripraviť potrebné vybavenie na splnenie úlohy RIS
•	pripraviť a poskytnúť vyškolený personál 
•	harmonizovať požiadavky dopravného a prepravného manažmentu kooperáciou zasielateľov, prevádzkovateľov plavby a správami prístavov

Na základe vyššie uvedeného bol 16. júna 2005 sekciou dopravnej politiky podpísaný pre účely prihlasovania tohto projektu k programu TEN-T v Európskej komisii „Letter of Commitment“, v ktorom sa Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT SR)  hlási k podpore projektu ako prijímateľ a správca benefitu. Zároveň sa v dokumente deklaruje, že vo výberovom konaní bude poverená  príslušná spôsobilá organizácia ako odborný  garant a dodávateľ vedením projektu. K tomuto tendru sa však môže pristúpiť až po výbere a vyhlásení projektu a po uzatvorení príslušnej zmluvy medzi EÚ a MDPT SR ako garantom a partnerom projektu.
V predpokladaných finančných podmienkach projektu boli pre SR rezervované na čerpanie prostriedky v celovej výške 600 tis. €, čo pri plánovaní na roky 2006/2007 pri 50% spoluúčasti financovania predstavuje nárok na vlastné zdroje celkom cca 24 mil. Sk v rozdelení 8 mil. Sk/2006 a 16 mil. Sk/2007. Tieto prostriedky však neboli nárokované v rozpočtovej kapitole MDPT SR na rok 2006, pretože štátny rozpočet na rok 2006 už bol uzatvorený. V čase predkladania tohto iniciatívneho materiálu ešte nebolo vydané  oficiálne rozhodnuté o zaradení projektu do programov TEN-T.