5.
Vestník Európskych spoločenstiev
Úradný preklad

II
(Zákony, ktorých zverejnenie nie je povinné)

Rada

Rozhodnutie Rady
z 23. októbra 2001
ustanovujúce mechanizmus Spoločenstva na uľahčenie posilnenej
spolupráce pri asistenčných zásahoch civilnej ochrany

(2001/792/ES, Euratom) 

Rada Európskej únie

Zohľadniac zmluvu ustanovujúcu Európske spoločenstvo a konkrétne jej článok 308 a zmluvu  ustanovujúcu Európske spoločenstvo pre atómovú energiu a konkrétne jej článok 203;

Zohľadniac návrh Komisie(1) ;

Zohľadniac posudok Európskeho parlamentu(2);

Zohľadniac posudok Ekonomického a sociálneho výboru(3);

Zohľadniac posudok Výboru pre regióny(4);

keďže:
(1)	Kým činnosť Spoločenstva realizovať uznesenie Rady  a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci Rady 8. júla 1991, o zlepšení vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi v prípade prírodnej alebo technickej katastrofy (5)    pomáha chrániť ľudí, životné prostredie a majetok, teraz je treba zabezpečiť ešte lepšiu ochranu v prípade prírodných, technologických, rádiologických a environmentálnych  núdzových stavov, vrátane náhodného znečistenia mora, ktoré nastávajú ako vnútri, tak mimo Európskej únie, a posilniť ustanovenia rezolúcie.

(2)	Konvencia Ekonomického výboru Organizácie spojených národov pre Európu (UN/ECE) o cezhraničných účinkoch priemyselných nehôd, ktorá obsahuje ustanovenia o takých záležitostiach, ako je prevencia, pripravenosť na núdzové stavy, informovanie a účasť verejnosti, systémy informovania pri priemyselných nehodách, odozva a vzájomná pomoc nadobudla platnosť 19. apríla 2000. Konvenciu schválilo Spoločenstvo rozhodnutím Rady 98/985/EC (6).

________________________________
1)	OJ C 29 E, 330. Januára 2001, strana 287
2)	Posudok doručený 14.júna 2001 (zatiaľ nepublikovaný vo Vestníku).
3)	OJ C 139 z 11. Mája 2001, strana 27.
4)	OJ C  253 z 12. Septembra 2001, strana 17.
5)	OJ L 326 z 3. Decembra 1998, strana 1.
6)	OJ L 326 z 3. Decembra 1998, strana 1.
7)	Rozhodnutie Rady 1999/847/EC z 9.decembra 1999, ustanovujúce akčný program Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (OH L 327 z 21. Decembra 1999, strana 53). 

(3)	Mechanizmus na uľahčenie posilnenej spolupráce pri asistenčných zásahoch civilnej ochrany by mal dopĺňať súčasný akčný program Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany(7) sprístupnením poskytovania podpory v prípade veľkých núdzových stavov, ktoré si môžu vyžadovať súrnu odozvu. Mal by uľahčovať mobilizáciu zasahujúcich tímov odborníkov a iných zdrojov podľa požiadavky pomocou zosilnenej štruktúry civilnej ochrany Spoločenstva, ktorá pozostáva z monitorovacieho a informačného strediska a spoločného núdzového komunikačného a informačného systému. Taktiež by poskytoval príležitosť pre zber potvrdených núdzových informácií pre šírenie týchto informácií do členských štátov a pre zdieľanie poučení naučených zo zásahov.

(4)	Takýto mechanizmus by náležite zvažoval relevantnú legislatívu a medzinárodné záväzky Spoločenstva. Toto  rozhodnutie by preto neovplyvňovalo recipročné práva a povinnosti členských štátov podľa dvojstranných alebo viacstranných zmlúv, ktoré sa vzťahujú na záležitosti pokryté týmto rozhodnutím.

(5)	Prevencia má veľkú dôležitosť pri ochrane proti prírodným, technologickým a environmentálnym katastrofám a vyžadovala by sa zvážiť ďalšia činnosť.

(6)	V prípade veľkej núdzovej situácie v rámci Spoločenstva, alebo jej bezprostrednej hrozby, ktorá spôsobuje, alebo je schopná spôsobiť cezhraničné účinky, alebo ktorá môže viesť k výzve o pomoc od jedného alebo viacerých členských štátov, existuje potreba primeraného relevantného informovania cez etablovaný spoločný núdzový komunikačný a informačný systém.

(7)	Treba prijať prípravné opatrenia na úrovni členského štátu a Spoločenstva, aby sa umožnilo, že asistenčné zásahové tímy sú mobilizované rýchlo a koordinovane s požadovanou pružnosťou, a aby sa pomocou školiaceho programu zaistila účinná schopnosť odozvy a komplementarity hodnotiacich a/alebo koordinačných tímov, zásahových tímov a iných zdrojov podľa potreby. Ďalšie prípravné opatrenia by zahŕňali zoskupovanie informácií týkajúcich sa nevyhnutných zdravotníckych zdrojov a stimuláciu používania nových technológií.

(8)	Podľa princípu subsidiarity by mechanizmus Spoločenstva zabezpečoval pridanú hodnotu pri podpore a doplňovaní národných stratégií v oblasti vzájomnej pomoci civilnej ochrany. Ak pripravenosť žiadajúceho členského štátu nie je dostatočná pre adekvátnu odozvu na veľkú núdzovú situáciu vzhľadom na dostupné zdroje, takýto štát by bol schopný doplniť svoju pripravenosť tým, že by sa odvolal na takýto mechanizmus Spoločenstva.

(9)	Mechanizmus by umožňoval mobilizovať a uľahčovať koordináciu asistenčných zásahov, aby pomohli zabezpečiť lepšiu ochranu hlavne ľudí, ale taktiež životného prostredia a majetku vrátane kultúrneho dedičstva, čím sa zníži strata ľudského života, zranenie, vecná škoda, hospodárska a environmentálna škoda a viac skonkrétni dosiahnutie cieľov sociálnej súdržnosti a solidarity.

 (10)	Izolované a vzdialené regióny a niektoré iné oblasti Spoločenstva majú často špeciálne charakteristiky a potreby v dôsledku svojej geografie, terénu a sociálnych a ekonomických okolností. Tieto majú nepriaznivý vplyv, brzdia rozmiestňovanie asistenčných a zásahových zdrojov, pričom sťažujú poskytovanie pomoci a asistenčných prostriedkov a vytvárajú konkrétne potreby pre pomoc v prípade vážnej hrozby veľkého núdzového stavu. Takýto mechanizmus Spoločenstva by taktiež umožňoval lepšiu odozvu na tieto situácie a potreby.

(11)	Vzhľadom na asistenčný zásah civilnej ochrany mimo Spoločenstva by sa mechanizmus mohol využívať ako nástroj na uľahčenie a podporovanie vykonávaných činností v rámci svojich príslušných kompetencií Spoločenstvom a členskými štátmi.

(12)	Takýto mechanizmus Spoločenstva by za podmienok, ktoré treba určiť, bol taktiež nástrojom pre uľahčenie a podporovanie riadenia kríz uvedeného v Hlave V. Zmluvy o Európskej únii.

(13)	Asistenčné zásahy by sa vykonávali buď autonómne alebo ako príspevok k operácii vedenej medzinárodnou organizáciou, kedy by Spoločenstvo malo vyvinúť svoje vzťahy s príslušnými globálnymi a regionálnymi medzinárodnými organizáciami.

(14)	Účasť na takomto mechanizme by bola otvorená pre kandidátske štáty.

(15)	Existuje potreba  zlepšiť transparentnosť a konsolidovať a posilniť rôzne existujúce činnosti civilnej ochrany pri neustálom sledovaní cieľov zmluvy.

(16)	Opatrenia nevyhnutné pre realizáciu tohto rozhodnutia by sa prijali podľa rozhodnutia Rady 1999/468/EC z 28. júna 1999, ktoré stanovuje postupy pre uplatňovanie realizačných právomocí zverených Komisii (1) .

(17)	Využitie rovnakého výboru pre tento mechanizmus ako pre existujúci akčný program Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany by zabezpečilo konzistenciu a komplementaritu realizácie mechanizmu.

(18)	Zmluva  ustanovujúca Európske spoločenstvo a zmluva ustanovujúca Európske spoločenstvo pre atómovú energiu neposkytujú právomoci pre prijatie tohto rozhodnutia iné, než právomoci článkov 308 a 203.

Prijala toto rozhodnutie:

Článok 1

1.	Týmto sa ustanovuje mechanizmus Spoločenstva na uľahčenie posilnenej spolupráce medzi Spoločenstvom a členskými štátmi pri asistenčnom zásahu civilnej ochrany v prípade veľkých núdzových stavov alebo ich bezprostrednej hrozby, ktoré si môžu vyžadovať súrnu odozvu (v ďalšom „mechanizmus“).
________________________
OJ L 184 zo 17. júla 1999, strana 23

2.	Mechanizmus je určený, aby pomohol zabezpečiť lepšiu ochranu hlavne ľudí, ale taktiež životného prostredia a majetku vrátane kultúrneho dedičstva v prípade veľkých núdzových stavov, t.j. prírodných, technologických, rádiologických alebo environmentálnych nehôd, ktoré nastávajú vnútri alebo mimo Spoločenstva, vrátane náhodného znečistenia mora, ako je uvedené v rozhodnutí číslo 2850/2000/EC Európskeho parlamentu a Rady z 20. decembra 2000, ktoré stanovuje rámec Spoločenstva pre spoluprácu v oblasti náhodného alebo  úmyselného znečistenia mora(2).

Mechanizmus sa netýka povinností podľa existujúcej relevantnej legislatívy Európskeho spoločenstva alebo Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, alebo existujúcich medzinárodných dohôd.

Všeobecným účelom mechanizmu je na požiadanie poskytovať podporu v prípade takýchto núdzových stavov a uľahčovať zlepšenú koordináciu asistenčného zásahu poskytovaného členskými štátmi a Spoločenstvom, pričom sa do úvahy berú špeciálne potreby izolovaných, najvzdialenejších a iných regiónov alebo ostrovov Spoločenstva.

3.	Mechanizmus pozostáva z radu prvkov a činností vrátane:
-	identifikácie zásahových tímov a inej zásahovej podpory dostupnej v členských štátoch pre asistenčný zásah v prípade núdzových stavov,
-	ustanovenia a realizácie školiaceho programu pre zásahové tímy a inú zásahovú podporu a pre odborníkov pre hodnotiace a/alebo koordinačné tímy,
-	workshopov, seminárov a pilotných projektov o hlavných aspektoch zásahov,
-	ustanovenia a podľa potreby odoslania hodnotiacich a/alebo koordinačných tímov,
-	ustanovenia  a riadenia monitorovacieho a informačného strediska,
-	ustanovenia a riadenia spoločného núdzového komunikačného a informačného systému,
-	inej podpornej činnosti, ako sú opatrenia na uľahčenie prepravy zdrojov pre asistenčný zásah.

Článok 2

1.	V prípade veľkého núdzového stavu v rámci Spoločenstva alebo jeho bezprostrednej hrozby, ktorý spôsobuje, alebo je schopný spôsobiť cezhraničné účinky, alebo ktorý môže viesť k výzve o pomoc od jedného alebo viacerých členských štátov, členský štát, v ktorom núdzový stav nazval, bez meškania bude informovať:

a)	tie členské štáty, ktoré môžu byť dotknuté núdzovým stavom, pokým táto povinnosť	informovania už nebola adresovaná podľa relevantnej legislatívy Európskeho spoločenstva, alebo Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, alebo podľa existujúcich medzinárodných dohôd, a
b)	komisiu, keď sa môže predpokladať možná požiadavka o pomoc monitorovacieho a informačného strediska, aby Komisia mohla prípadne informovať ostatné členské štáty a aktivovať svoje kompetentné služby.
Takéto informovanie sa primerane uskutoční cez komunikačný a informačný systém.

____________________________
OJ L 332 z 28. decembra 2000, str.1

Článok 3

Aby sa zabezpečila ich schopnosť efektívnej intervenčnej odozvy v prípade veľkého núdzového stavu, členské štáty budú:

(a)	v rámci svojich kompetentných služieb a konkrétne svojich služieb  civilnej ochrany a iných núdzových služieb identifikovať vopred intervenčné tímy, ktoré môžu byť  k dispozícii pre takýto zásah, alebo by sa mohli ustanoviť pre zasahovanie vo veľmi krátkom čase, aby boli odoslané vo všeobecnosti do 12 hodín po požiadavke o pomoc, pričom sa zváži, že zloženie tímu by záviselo od typu veľkého núdzového stavu a od konkrétnych potrieb v takomto núdzovom stave,
(b)	vyberú odborníkov, ktorých možno pozvať, aby slúžili na mieste núdzového stavu v hodnotiacom a/alebo koordinačnom tíme,
(c)	poskytnú relevantné všeobecné informácie o týchto tímoch a odborníkoch, ako aj o zdravotníckych zdrojoch, ako je uvedené v článku 4 (e) do šiestich mesiacov po prijatí tohto rozhodnutia a prípadné potreby budú promptne aktualizovať tieto informácie,
(d)	zvážia možnosť poskytovať podľa požiadavky taktiež inú intervenčnú podporu, ktorá môže byť k dispozícii od kompetentných služieb, ako je špecializovaný personál a zariadenia na zvládnutie konkrétneho núdzového stavu a vyzvanie zdrojov, ktoré môžu poskytnúť mimovládne organizácie a iné relevantné subjekty,
(e)	pre účely uplatnenia tohto rozhodnutia, menovať kompetentné orgány, určiť kontaktné body a informovať podľa toho Komisiu.

Článok 4

Vzhľadom na dosiahnutie cieľov a realizovanie činnosti definovaných v článku 1, Komisia:

(a)	ustanoví a bude riadiť monitorovacie a informačné stredisko prístupné a schopné reagovať okamžite 24 hodín do dňa a slúžiace členským štátom a Komisii pre účely mechanizmu,

(b)	ustanoví a bude riadiť spoľahlivý spoločný núdzový komunikačný a informačný systém, aby umožnil komunikáciu a zdieľanie informácií medzi monitorovacím a informačným strediskom a kontaktnými bodmi určenými pre tento účel členskými štátmi,

(c)	ustanoví schopnosť mobilizovať a odoslať čo najrýchlejšie malé tímy odborníkov zodpovedných za:

-	hodnotenie situácie v prospech členských štátov, monitorovacie a informačné stredisko a štát požadujúci pomoc,
-	v prípade potreby uľahčovanie koordinácie asistenčných operácií na mieste a v prípade potreby a keď je to vhodné nadviazanie kontaktu s kompetentnými orgánmi štátu, ktorý požaduje pomoc,

(d)	ustanoví školiaci program vzhľadom na zlepšenie koordinácie asistenčného zásahu civilnej ochrany tým, že zabezpečí kompatibilitu a komplementaritu medzi zásahovými tímami, ako sú uvedené v článku 3 (a) alebo príslušnú inú zásahovú podporu, ako je uvedená v článku 3 (b) a zlepšením kompetencie odborníkov pre hodnotenie. Program by mal zahŕňať spoločné kurzy a cvičenia a výmenný systém, ktorým môžu byť jednotlivci dočasne preradení do tímov v iných členských štátoch,

(e)	zoskupovať informácie o schopnostiach členských štátov pre udržiavanie, výroby sér a vakcín alebo iných nevyhnutných zdravotníckych zdrojov a o zásobách, ktoré môžu byť k dispozícii pre intervenciu v prípade veľkého núdzového stavu a zhromažďovať tieto informácie v informačnom systéme,

(f)	ustanoví program poučení získaných z intervencií vykonaných v rámci mechanizmu a bude rozširovať tieto poučenia cez informačný systém, 

(g)	stimulovať a povzbudzovať zavádzanie a používanie nových technológií pre účely mechanizmu vrátane systémov informovania a alarmovania, výmeny informácií, používania satelitnej technológie a pomoci pre rozhodovanie pri riadení núdzových stavov,

(h)	príjme opatrenia na uľahčenie prepravy zdrojov asistenčného zásahu a inú podpornú činnosť.

Článok 5

1.	Keď v rámci Spoločenstva nastane núdzový stav, členský štát môže požadovať pomoc, pričom požiadavka by mala byť čo najšpecifickejšia:

(a)	od ostatných členských štátov, cez monitorovacie a informačné stredisko, kedy po prijatí takejto požiadavky Komisia primerane a bez meškania:

-	postúpi požiadavku kontaktným bodom ostatných členských štátov,
-	uľahčí mobilizáciu tímov, odborníkov a inej zásahovej podpory,
-	zozbiera overené informácie o núdzovom stave a rozšíri ich členským štátom, alebo
(b)	priamo od ostatných členských štátov.

2.	Akýkoľvek členský štát, ktorému je adresovaná požiadavka o pomoc, promptne rozhodne, či je v stave poskytnúť požadovanú pomoc, a bude o tom informovať požadujúci členský štát buď cez monitorovacie a informačné stredisko alebo priamo a potom, v závislosti od okolností, taktiež stredisko, pričom uvedie rozsah a podmienky akejkoľvek pomoci, ktorú môže poskytnúť.
3.	Požadujúci členský štát bude zodpovedný za riadenie asistenčných zásahov. Orgány požadujúceho členského štátu stanovia smernice a v prípade potreby definujú limity úloh zverených zásahovým tímom bez toho, aby uvádzali detaily ich vykonávania, ktoré sa ponechajú na poverenú osobu menovanú členským štátom poskytujúcim pomoc.
4.	Požadujúci členský štát môže požiadať tímy, aby riadili intervenciu v jeho mene, kedy tímy poskytnuté členskými štátmi a Spoločenstvom sa vynasnažia, aby koordinovali svoje zásahy.
5.	Hodnotiaci a/alebo koordinačný tím by mal uľahčovať koordináciu medzi zásahovými tímami a v prípade, keď je to potrebné a primerané, nadviazať kontakt s kompetentnými orgánmi požadujúceho členského štátu.

Článok 6

Ustanovenia článku 5 môžu na požiadanie byť taktiež implementované vzhľadom na zásahy mimo Spoločenstva. Takéto zásahy sa môžu vykonávať buď ako autonómny asistenčný zásah alebo ako príspevok k zásahu vedeného medzinárodnou organizáciou.

Koordináciu asistenčných zásahov civilnej ochrany vykonávaných v rámci tohto mechanizmu mimo Spoločenstva zabezpečuje členský štát poverený Predsedníctvom Rady Európskej únie.

Článok 7

Účasť na mechanizme bude otvorená pre:

-	kandidátske štáty strednej a východnej Európy podľa podmienok stanovených v európskych dohodách a ich dodatočných protokoloch a v rozhodnutiach príslušných Asociačných rád,
-	Cyprus, Malta a Turecko na základe dvojstranných dohôd, ktoré sa majú uzatvoriť s týmito štátmi.

Článok 8

1.	Komisia bude realizovať činnosti súvisiace s mechanizmom podľa postupov stanovených v článku 9(2).
2.	Komisia taktiež podľa postupov stanovených v článku 9(3) ustanoví spoločné pravidlá konkrétne o nasledujúcich záležitostiach:

(a)	zdroje dostupné pre asistenčný zásah, ako je uvedené v článku 3,
(b)	monitorovacie a informačné stredisko, ako je uvedené v článku 4(a),
(c)	spoločný núdzový komunikačný a informačný systém, ako je uvedené v článku 4 (b),
(d)	hodnotiace a/alebo koordinačné tímy, ako je uvedené v článku 4 ©, vrátane kritérií pre výber odborníkov,
(e)	školiaci program, ako je uvedené v článku 4 (d),
(f)	informácie o zdravotníckych zdrojoch, ako je uvedené v článku 4 (e),
(g)	intervencie mimo Spoločenstva na základe uznesenia z 8. júla 1991, ako aj intervencie mimo Spoločenstva, ako je uvedené v článku 6.

Článok 9

1.	Komisii bude pomáhať výbor ustanovený článkom 4 (1) rozhodnutia 1999/847/EC.
2.	Kde sa odkazuje na tento odsek, budú platiť články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/EC.            Obdobie uvedené v článku 4(3) rozhodnutia 1999/468/EC bude stanovené na tri mesiace.
3.	Kde sa odkazuje na tento odsek, budú platiť články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/EC. Obdobie stanovené v článku 5(6) rozhodnutia 1999/468/EC sa stanoví na tri mesiace.
4.	Výbor stanoví svoj rokovací poriadok.

Článok 10

Výbor zhodnotí implementáciu tohto rozhodnutia každý tretí rok od dátumu, kedy nadobudne účinnosť, a postúpi závery tohto hodnotenia spolu s akýmkoľvek návrhmi na zmeny pre rozhodnutie Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 11

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2002.

Článok 12

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

Dané v Luxemburgu, 23. októbra 2001

 							Za Radu
								Predseda
							A. Neyts-Uyttebroeck