Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

Finančne významný vplyv majú nasledovné ustanovenia z návrhu zákona:
•	zavedenie školného
•	úprava sociálnych štipendií

Zavedenie školného
Konkrétne vyjadrenie predpokladaných výnosov zo školného pre akademický rok 2004/2005 je nasledovné: Návrh zákona predpokladá plošné zavedenie školného s účinnosťou od 1. septembra 2004. Upravuje minimálnu a maximálnu hranicu školného v závislosti od priemerných nákladov poskytovaných na jedného študenta zo štátneho rozpočtu. Pre akademický rok 2004/2005 je minimálnou hranicou čiastka 3 650 Sk a maximálnou hranicou čiastka 21 900 Sk. 

Pri predpokladanom počte 150 000 študentov v akademickom roku 2004/2005 a priemernom školnom na úrovni 11 tis. Sk bude výnos zo školného predstavovať približne 1,65 mld. Sk. Z toho najmenej 412.5 mil. Sk musia vysoké školy použiť na štipendiá (mimo sociálnych štipendií poskytovaných krytých zo štátneho rozpočtu) a prípadne pôžičky študentom.

Tabuľka 2: Predpokladaný príjem VŠ zo školného
Školné	Príjem VŠ  -ročne (stále ceny)	
          8 000    	   1 200 000 000    	
        11 000    	   1 650 000 000    	
        14 000    	   2 100 000 000    	

Financovanie úverov by vytváralo tlak na znižovanie štátnych finančných aktív, respektíve zvyšovanie štátnych finančných pasív, ktoré ilustruje tabuľka. Do deficitu verejných financií by sa v budúcnosti započítavali len nesplácané pôžičky.

Tabuľka 3: Nároky na štátne finančné aktíva/zvýšenie štátnych finančných pasív (v mil. Sk) – na 1 rok, v období nabiehania systému, v dnešných cenách
	Priemerné školné			
Počet poberateľov	8000	11000	14000	
40000	280	385	490	
60000	480	660	840	
80000	640	880	1 120	

Tabuľka 4: Nároky na štátne finančné aktíva/stav štátnych finančných pasív (v mld. Sk) – rovnovážny stav
	Priemerné školné			
Počet poberateľov	8000	11000	14000	
40000	2,6	3,6	4,5	
60000	4,4	6,1	7,7	
80000	5,9	8,1	10,3	

Scenáre počtu poberateľov boli stanovené na základe predpokladu, že sa reformou „internalizuje“ istá časť súčasných externých študentov tak, že celkový počet študentov denného štúdia dosiahne 120 000 (nárast o 20%), z ktorých tretina, polovica, resp. dve tretiny požiadajú o úver vo výške priemerného školného.

Pri výpočte vplyvu na štátne finančné aktíva v rovnovážnom stave sa vychádzalo z predpokladu, že študenti budú čerpať úver s 10-ročnou splatnosťou s úrokom 5%, pričom si požiadajú o odklad splácania na obdobie po skočení štúdia a splátky budú splácať v riadnom čase a v plnej výške.

Úprava sociálnych štipendií

Náklady na sociálne štipendiá sa odhadujú vo výške 700 mil. Sk. Krytie týchto nákladov sa má dosiahnuť v rámci existujúcich zdrojov presunom (časti) finančných prostriedkov doteraz používaných na dotáciu študentských domovov.

Navrhovaný zákon nemá vplyv na životné prostredie a na zamestnanosť.