MOŽNO SPRÍSTUPNIŤ
Doložka

finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

a/  Vyčíslenie odhadu dopadov na verejné financie

Vzhľadom na charakter žiadosti o odpustenie splátok za geologické prieskumné práce vo výške 114 mil. Sk bude o predmetnú sumu znížená tvorba štátneho rozpočtu. Zároveň uvádzame, že SMZ Jelšava v minulosti ešte za existencie SMZ š. p. Košice odvádzala finančné prostriedky do Geofondu za predmetný geologický prieskum a pri delimitácii a prevode majetku v súvahe k 31.12.1992 nezískala záväzok za tento geologický prieskum. Toto písomne rozporovala v zápisnici zo dňa 23.6.1993 vo veci delimitácie a prevodu majetku, práv a povinností zrušeného š. p. Košice, čo však k dnešnému dňu nikto nedoriešil a preto aj z tohto dôvodu doporučujeme žiadosti SMZ vyhovieť.
Schválenie žiadosti nebude mať vplyv na :

-	počty zamestnancov štátnych rozpočtových a príspevkových organizácii
-	rozpočty obcí a VÚC
-	rozpočet Slovenského pozemkového fondu

V prípade kladného vybavenia žiadosti naplnením uvádzaných rozvojových zámerov a udržania zamestnanosti sa v zmysle platnej legislatívy predpokladá:

1.  zvýšenie príspevkov do štátnych fondov z titulu:
-	poplatku za vyťažený nerast o 1,8 mil. Sk ročne
-	poplatku do fondu životného prostredia o 0,5 mil. Sk (v kapitole MŽP SR)

2.  zvýšenie príspevkov do rozpočtov Sociálnej poisťovne, zdravotných poisťovní   a Národného úradu práce
      -    pri prognóze úhrad v roku 2001 vo výške    142,7 mil.  Sk  a medziročnej valorizácii miezd sa predpokladá zvýšenie príspevku do rozpočtov ročne vo výške 25 mil. Sk  (Sociálna poisťovňa + 16,9 mil. Sk, Zdravotná poisťovňa + 6,7 mil. Sk, Fond zamestnanosti  + 1,4 mil. Sk).

3.   zabezpečenie príspevkov do rozpočtu Fondu národného majetku
-	v rámci transformačného procesu pri  privatizácii  firmy formou priameho predaja sú SMZ  zaviazané voči FNM zaplatiť v 10. splátkach   594,2 mil. Sk, čo je vyššia čiastka oproti bilančnej hodnote o 132,9 mil. Sk. K 31.12.2001 bude vyrovnaných prvých osem splátok v plnej výške a v rokoch 2002 a 2003 sa predpokladá ešte úhrada vo výške  32,04 mil. Sk a realizácia započítateľných investícií vo výške   87 mil.  Sk.

Vyčíslenie odhadov finančných dôsledkov v prípade schválenia žiadosti je nasledovné:

-	zníženie príjmov štátneho rozpočtu v nasledovnej výške
rok 2002  -  17,0 mil. Sk
rok 2003  -  21,0 mil. Sk

-	zvýšenie príspevkov do štátnych fondov v nasledovnej výške
rok 2001  -    2,3 mil. Sk
rok 2002  -    2,3 mil. Sk
rok 2003  -    2,3 mil. Sk

-	zvýšenie príspevkov do rozpočtu Sociálnej poisťovne, zdravotných poisťovní a Národného úradu práce v nasledovnej výške
rok 2001  -   25,0 mil. Sk
rok 2002  -   27,5 mil. Sk
rok 2003  -   30,0 mil. Sk

-	zabezpečenie platieb do rozpočtu FNM
rok 2001   -    15,52 mil. Sk
rok 2002   -    15,52 mil. Sk
rok 2003   -    16,52 mil. Sk

b/    Odhad dopadov na životnú úroveň obyvateľstva, hospodárenie podnikateľskej sféry a      iných právnických osôb

1.	Životná úroveň obyvateľstva bola ovplyvnená ekologickými dopadmi z obdobia 70-tych a 80-tych rokov, čo sa premietlo až do súčasného obdobia. Priamym dôsledkom tohto bola stavebná uzávera v meste Jelšava, čo prakticky zastavilo rozvoj mesta. Nepriaznivým dôsledkom bol výrazný nárast podielu rómskeho obyvateľstva v tomto meste. Od začiatku  90-tych rokov nastal prudký nárast nezamestnanosti v tomto regióne v súvislosti s likvidáciou textilnej fabriky, poľnohospodárskych družstiev a ďalších menších podnikov. Životná úroveň obyvateľstva v regióne značne poklesla a s mierou nezamestnanosti 36,75 % sa okres zaraďuje na druhé miesto v rámci Slovenska. Ak by sa prostriedky z geofondu investovali priamo do ďalšieho zlepšenia životného prostredia v regióne, malo by to jednoznačne pozitívny dopad na životnú úroveň a kvalitu života obyvateľstva.

2.	Rozvoj podnikateľských aktivít je podmienený vytváraním voľných zdrojov v regióne, čo je v rozhodujúcej miere spojené s existenciou a rozvojom SMZ, a. s. Jelšava. Táto a. s.  zabezpečuje prácu 1700 zamestnancom a je najväčším  zamestnávateľom v regióne. Vyplatením 279 mil. Sk na mzdách zamestnancom v roku 2000 sa vytvorili podmienky pre udržanie životnej úrovne časti obyvateľstva a predpoklady rozvoja malého podnikania. Pre ďalší rozvoj regiónu je nevyhnutné vytvárať primárne zdroje, a to je možné len ďalším rozvojom SMZ a. s. Na základe zabezpečenia odbytu na nasledovné roky sú vytvorené prvotné predpoklady rozvoja spoločnosti dané vyše 80 %-ným exportom. Pre naplnenie tejto skutočnosti je však potrebná podpora ústredných orgánov, a to aj v súvislosti s dramatickým vývojom svetovej produkcie ocele, ktorý priemysel je hlavným odberateľom produktov SMZ, a. s. 

3.	Rozvojové zámery SMZ, a. s.  Jelšava sú v plnom súlade s hospodárskou politikou    vlády SR. Odstránením stavebnej uzávery v roku 1999 umožnenej ekologickými opatreniami realizovanými SMZ, a. s. sa vytvorili podmienky pre rozvoj mesta Jelšava. Ďalšou podmienkou rozvoja regiónu je akumulácia zdrojov a vytvorenie predpokladov pre prílev investícií. Tieto skutočnosti podporia proces decentralizácie a rozvoj najzaostalejších regiónov Slovenska. SMZ, a. s. Jelšava plní dôsledne všetky záväzky voči štátnym a verejnoprávnym inštitúciám. Úzko spolupracuje  pri rozvoji regiónu s miestnou štátnou správou a samosprávou. Podporou  žiadosti by sa podporila kontinuita v rozvoji  tohto postihnutého regiónu, čo je jednou z priorít vlády SR a v plnom súlade s integračnými snahami.

c/  Odhad dopadu na životné prostredie.

Región Jelšava - Lubeník sa v období sedemdesiatych a osemdesiatych rokov po spustení rotačných pecí do trvalej prevádzky, zaradil medzi 7 ekologicky najzaťaženejších oblastí Slovenska, s obrovskými dopadmi na životné prostredie obyvateľstva. 
     
Na základe ekologického auditu, SMZ a. s. Jelšava od svojho vzniku v roku 1994, v rámci svojej výrobnej činnosti venovala problematike ochrany životného  prostredia náležitú pozornosť, pričom vynakladanie finančných prostriedkov do oblasti ekológie predstavovalo ročne cca 40 mil. Sk.

     Vďaka mnohým technickým opatreniam a realizovaným investičným zámerom, dokázali sme sa v priebehu posledných cca 3 rokov dostať do súladu s platnou legislatívou v oblasti ochrany životného prostredia. Problémom však naďalej zostávajú haldy dolomitického odpadu a zvýšený obsah MgO v pôde.

     Odpustením predmetnej čiastky by štát takto čiastočne prispel k riešeniu niektorých kapitol tzv. „bioprojektu“ spracovaného v minulosti pre revitalizáciu tohto regiónu. 

     Zámery organizácie, využiť tieto finančné prostriedky pre :

-	otvárku nových geologických zásob modernou, ekologicky mimoriadne vhodnou metódou tzv. „výstupkového dobývania“
-	pre vylepšenie technológií pri tepelnom spracovaní magnezitu :
                     -   výstavba novej šachtovej pece,
                     -   monitoring vypúšťaných emisií a ostatných zložiek životného prostredia,
                     -   automatizácia technologických procesov s cieľom ďalšieho znižovania 
                         negatívneho dopadu organizácie na životné prostredie
                            -   zvýšenie účinnosti filtračných hadíc na rotačných peciach 
 podstatne prispejú k ďalšiemu zlepšeniu životného prostredia v budúcich rokoch a zníženiu environmentálnych dopadov činnosti fabriky z minulosti na bezprostredný región.

     Pritom je potrebné mať na zreteli, že magnezitové úlety sú špecifickou surovinou z hľadiska technického riešenia odprášenia dymových plynov. Všetky efektívne riešenia pre dodržanie stanovených limitov v medziach platnej legislatívy si vyžadujú sústavnú vysokú technickú a finančnú náročnosť.

     Investícia do otvárky nového ťažobného horizontu  sa stala  nevyhnutnou aj z časového hľadiska, pre možnosť udržania výrobného programu, kapacity výroby a zamestnanosti v regióne s viac ako 30%-nou nezamestnanosťou.

     Realizáciou tohto investičného zámeru sa zabezpečí bezodpadové využitie magnezitovej suroviny ložiska  a navyše, v priebehu cca 15 až 20 rokov budú zlikvidované obrovské haldy odpadu, ktoré vznikli v priebehu existencie bývalého podniku. Týmto dôjde k výraznému zlepšeniu stavu v regióne z hľadiska životného prostredia a bude zrekultivovaných cca 12 ha pôdy pre možnosť zatrávnenia a zalesnenia. Okrem toho SMZ a. s. ročne odvádza a bude odvádzať cca 10 mil. Sk za vyťažený nerast.

     Doporučovaná čiastka cca 114 mil. Sk pre odpustenie za realizovaný geologický prieskum predstavuje iba 14% z celkového investičného zámeru pre riešenie energetickej a ekologickej situácie a udržanie výroby. 

     Všetky uvádzané aktivity SMZ a. s. sú v plnom súlade s ustanoveniami Zákona NR SR č. 127/1994 Z. z. 

     Organizácia zabezpečuje v plnom rozsahu realizáciu úloh NEAP II, ktorých plnenie sleduje Agentúra ŽP a OŽP OÚ v Revúcej. 

d/  Odhad dopadov na zamestnanosť

Nezabezpečenie rozvoja ťažby v období rokov 2002 až 2008 by malo priamy dopad na zamestnanosť na divíziách organizácie, ktoré priamo zabezpečujú ťažbu, zabezpečujú tepelné spracovanie suroviny, údržbu a opravy príslušných zariadení a zabezpečujú expedíciu a vnútropodnikové služby. Jedná sa o nasledovné profesie:

-	Baník, baník –vodič, banský úpravár a THP na výrobnej divízii baňa
-	Banský úpravár z prevádzok RP, ŠP, MaL na výrobnej divízii výroby slinkov
-	Banský a prevádzkový zámočník z prevádzky strojnej údržby Miková a  Teplá Voda obslužnej divízie údržba
-	Banský a prevádzkový elektrikár z prevádzky elektroúdržby Miková a Teplá Voda z obslužnej divízie energo
-	Vodič nákladnej autodopravy
-	Banský úpravár, operátori, zámočníci, elektrikári a THP z výrobnej divízie Bočiar

Celkom ide o dopad na 1023 zamestnancov.  Vzhľadom na to, že v období 5 rokov môže časť zamestnancov odísť na starobný dôchodok, čím by boli sociálne zabezpečení, celkový počet ohrozených zamestnancov je 824. Títo zamestnanci po ukončení pracovného pomeru by prešli do evidencie okresného úradu práce, nakoľko región neumožňuje poskytnutie pracovných príležitostí pre takýto počet uchádzačov.

SMZ, a. s. Jelšava zamestnáva cca 700 zamestnancov z mesta Revúca, cca 300 zamestnancov z mesta Jelšava, 98 zamestnancov z okolia Košíc. Zvyšní zamestnanci sú z obcí a miest okresov Revúca, Rožňava a Rimavská Sobota , ktoré majú trvale vysokú mieru nezamestnanosti.
Miera nezamestnanosti v okrese Revúca je 36,75 %. SMZ, a. s. Jelšava zamestnáva 7,9% ekonomicky aktívneho obyvateľstva okresu Revúca. Zo 6998 evidovaných nezamestnaných je 50% bez vzdelania, resp. len so základným vzdelaním.

Časový horizont riešenia znižovania stavov:

2002	20 zamestnancov na SD (starobný dôchodok)
2003	24 zamestnancov na SD
2004	27 zamestnancov na SD
2005	41 zamestnancov na SD
2006	42 zamestnancov na SD
2007	45 zamestnancov na SD
2008	824 zamestnancov z organizačných dôvodov

V rokoch 2002 až 2007 organizácia doťaží pripravené geologické zásoby. V roku 2008 dôjde v prípade neotvorenia nových geologických zásob k ukončeniu ťažby s uvedeným dopadom na zamestnanosť.

V prípade zabezpečenia rozvoja dobývania je možnosť doplňovania stavu za zamestnancov, ktorí odídu na SD a tým vytvoriť pracovné príležitosti pre evidovaných nezamestnaných.