Správa

o záveroch medzinárodného posúdenia výkonu štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou v SR misiou Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu

Úvod

	Hlavným cieľom programu Medzinárodnej Agentúry pre Atómovú Energiu (MAAE) pod názvom „Medzinárodný tím pre posúdenie dozornej činnosti - International Regulatory Review Team (IRRT)“ - je nezávislé a objektívne posúdenie štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou prostredníctvom medzinárodných expertov.

	Medzinárodná expertná misia na posúdenie úrovne dozornej činnosti je realizovaná len na základe požiadavky členského štátu MAAE.

	Na žiadosť vlády Slovenskej republiky v dňoch 9. - 13. marca 1998 navštívila misia medzinárodných expertov úrad. O záveroch z tejto misie bola vláda Slovenskej republiky informovaná materiálom predkladaným úradom v marci roku 1999.  

	Slovenská republika požiadala o následnú misiu IRRT, ktorá sa uskutočnila v dňoch 18. - 25. novembra 2002 a bola zameraná na kontrolu vykonaných opatrení podľa odporúčaní, ktoré obsahovala správa misie IRRT v marci 1998.

	Členmi medzinárodného tímu expertov boli 2 skúsení zamestnanci zo štátnych dozorných orgánov krajín Európskej únie, 1 expert MAAE, ako aj 1 zamestnanec štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou z  Českej republiky, kde sa okrem iného dozoruje obdobný typ jadrových elektrární. Ako pozorovateľ sa misie zúčastnil 1 zamestnanec bulharského štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou. 

Cieľ misie:

	 Následná misia bola zameraná na kontrolu vykonaných opatrení podľa odporúčaní, ktoré obsahovali závery misie IRRT v marci 1998. V najväčšom rozsahu sa následná kontrola  sústredila na úrad, ktorý je hlavným dozorným orgánom pre jadrové zariadenia. Rozdelením kompetencií v oblasti dozoru nad radiačnou ochranou v jadrových zariadeniach medzi úrad a Ministerstvo zdravotníctva SR sa tím zaoberal ešte počas predchádzajúcej misie IRRT v marci 1998, a tak opatrenia, ktoré boli implementované od roku 1998, pri tejto ďalšej misii boli tiež skontrolované, čo umožnilo kompletnú revíziu všetkých predchádzajúcich odporúčaní a návrhov. Misia bola požiadaná o doplnenie tejto následnej kontroly o kontrolu činnosti úradu v oblasti dozoru nad nakladaním s rádioaktívnymi odpadmi, vyraďovaním jadrových zariadení z prevádzky (decommissioning) a bezpečnosti prepravy, ktoré neboli predmetom kontroly predchádzajúcej misie IRRT. 
	Úlohou tejto misie bolo vykonať následnú kontrolu dozorného systému jadrových zariadení podľa bezpečnostných noriem MAAE.  Experti sa pred účasťou na misii oboznámili s Predbežnými referenčnými materiálmi úradu. Materiály obsahovali jednak opisný materiál a tabuľky, v ktorých boli zhrnuté reakcie úradu na odporúčania a návrhy zo správy predchádzajúcej misie. Počas misie sa dokončila systematická kontrola vopred stanovených oblastí rozhovormi so zamestnancami a priamym pozorovaním pracovných úkonov. Tím systematicky skontroloval opatrenia, ktoré sa aplikovali od marca 1998 a reakcie na odporúčania a návrhy, predložené v správe predchádzajúcej misie. Úrad poskytol tímu veľké množstvo právnych, dozorných a interných dokumentov v angličtine.

	Aktivity tímu IRRT sa realizovali v priestoroch úradu v Bratislave a Trnave a JE Bohunice. Na požiadanie úradu sa uskutočnili aj rozhovory s predstaviteľmi ministerstva zdravotníctva a Materiálovej a technologickej fakulty Technickej univerzity Slovenskej republiky.

	Medzinárodný tím expertov sa podľa stanoveného programu MAAE zameral na 11 základných oblastí:
1.	Postavenie úradu v rámci štátnej administratívy, vládne zodpovednosti a legislatíva v danej oblasti.
2.	Úlohy, právomoc, funkcie a zodpovednosti úradu.
3.	Organizačná štruktúra úradu.
4.	Povoľovací proces.
5.	Posudzovanie a hodnotenie počas povoľovacieho procesu a následné hodnotenie.
6.	Inšpekčná a kontrolná činnosť (vrátane systému nápravy v prípade zistení nedostatkov).
7.	Pokrok vo vyhláškach a návodoch.
8.	Havarijná pripravenosť.
9.	Rádioaktívne odpady a vyraďovanie.
10.	Radiačná ochrana.
11.	Preprava jadrových materiálov a rádioaktívnych odpadov.

	Každá z uvedených oblastí bola posúdená na základe dostupných legislatívnych predpisov a na základe pohovorov so zamestnancami úradu a vedením dozorovaných organizácií (Atómové elektrárne Bohunice).

Závery:

	Medzinárodný tím expertov vyjadril závery previerky a posúdenia dozornej činnosti resp. činnosti úradu:

a)	v celkovom hodnotení,
b)	v deviatich odporúčaniach,
c)	v dvanástich návrhoch,
d)	v deviatich bodoch dobrej praxe.

	Preklad všetkých vyššie uvedených bodov tvorí prílohu k tomuto materiálu. Závery sú smerované buď priamo na úrad, na Ministerstvo zdravotníctva SR alebo na vládu SR. Zo všetkých záverov treba uviesť nasledovné týkajúce sa buď priamo vlády SR alebo nadrezortných vzťahov, ktoré nemôže úrad splniť sám vo väčšine prípadov pre nedostatok zákonných kompetencií.

	Niektoré citácie záverov považujeme vhodné uviesť na tomto mieste materiálu, nakoľko presahujú možnosti riešenia úradu samotného. 

a) celkové hodnotenie     	

„Podľa názoru tímu sa dosiahol značný pokrok v kontrolovaných oblastiach v porovnaní s  rokom 1998, vrátane vytvorenia právneho a dozorného rámca, vypracovania bezpečnostných návodov, inšpekcií a vynucovania (nápravy) a prípravy na mimoriadne situácie. V týchto oblastiach sa našlo aj niekoľko prípadov dobrej praxe. Tím identifikoval potrebu zlepšení najmä pri poverovaní úlohami a zodpovednosťou, v personálnom vybavení a vo finančných zdrojoch dozorného orgánu“.

Z celkového hodnotenia vyplýva zaregistrovanie dosiahnutého pokroku od poslednej misie IRRT, ale z poslednej vety vyznieva aj potreba odstránenia rezerv, ktoré však vzhľadom na existujúcu legislatívu v Slovenskej republike nemôže úrad sám vyriešiť (personálne obsadenie voľných štátnozamestnaneckých miest - výber zamestnancov v zmysle zákona o štátnej službe a ich nedostatočné platové ohodnotenie; finančné zdroje rozpočtovej kapitoly – nezohľadnenie opodstatnených požiadaviek dozorného orgánu vo výdavkovej časti v rozpočtovom procese).   

b) odporúčania

„Slovenská vláda a úrad by mali vytvoriť takú mzdovú štruktúru pre zamestnancov úradu, aby úroveň miezd bola porovnateľná s rovnakým funkčným zaradením v priemysle a tým zaručiť, aby dozorný orgán mohol využívať primerane kvalifikované osoby, schopné plniť uložené povinnosti. Ako prvý krok by vláda SR mala úradu prideliť dostatočné prostriedky na mzdové výdavky, aby úrad mohol poskytovať osobné príplatky väčšine zamestnancov až do výšky zákonom stanovenej maximálnej hranice 70% najvyššieho stupňa príslušnej tarifnej triedy, v ktorej je zamestnanec zaradený“.

Výška schváleného limitu miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní pre rok 2003 umožňuje zamestnancom úradu poskytovať osobný príplatok vo výške 9,5% vo vzťahu ku všetkým zamestnancom úradu a 9,8% k zamestnancom vykonávajúcim výkon štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou (inšpektorom). Misia považuje tento stav za nevyhovujúci v porovnaní s úrovňou mzdového ohodnotenia v dozorovaných subjektoch. Z uvedeného dôvodu sa preto medzinárodnou misiou odporúča, aby všetkým zamestnancom vykonávajúcim výkon štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou (inšpektorom) bol poskytnutý osobný príplatok vo výške 70% platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, podľa ktorej sa štátnemu zamestnancovi poskytuje tarifný plat. Z tohto odporúčania vyplýva teda aj finančný dopad s rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet pre rok 2003 a nasledujúce roky. 

c) návrhy 

1. „V novom právnom systéme menovania zamestnancov v štátnej a verejnej službe úrad by mal definovať rôzne druhy zamestnancov (ťažko obsaditeľné miesta a miesta so zvýšenou rozhodovacou právomocou z hľadiska úrovne vzdelania, praxe, platových možností), ktorí by mohli byť menovaní v konzistencií s existujúcim trhom práce v Slovenskej republike. Úrad zabezpečí doplnkové zaškolenie, aby títo zamestnanci získali potrebnú úroveň kvalifikácie a praxe na splnenie požiadaviek dozorného orgánu pre plnenie uložených úloh“.     

Misia týmto návrhom reagovala na časový sklz pri určovaní štátnozamestnaneckých miest  v odbore štátnej služby, na ktoré sa uchádzač ťažko získava, ako aj na miesta mimoriadnej významnosti, na ktoré patrí osobitný príplatok.

2. „Úrad by mal zabezpečiť, aby boli dostatočné finančné zdroje na kontrahovanie externých organizácií, ak si to bude vyžadovať výkon dozorných a hodnotiacich úloh“.

Týmto návrhom sa má na zreteli zabezpečenie dostatočného objemu finančných prostriedkov na vypracovanie štúdií, expertíz, posudkov, ktoré úrad využíva na podporu svojej rozhodovacej činnosti, ako aj riešenia úloh rozvoja vedy a techniky, ktoré slúžia úradu na zvýšenie úrovne výkonu dozorných činností.

Príloha k materiálu
číslo:887/230 -237/2003
 
Odporúčania

(Preklad)

R1.	Vyhlášku č. 317/2002 Z. z. o požiadavkách na systémy kvality držiteľov oprávnení treba zrevidovať, s cieľom orientovať ju na dozorné schvaľovanie a revíznu činnosť celkového systému kvality prevádzkujúcej organizácie, aby sa zabránilo poklesu jeho hlavnej zodpovednosti za bezpečnosť.

R2.	Treba urobiť účinné opatrenia na zabezpečenie výraznej koordinácie dozornej činnosti medzi ÚJD SR a ŠFZÚ (zložka ministerstva zdravotníctva), aby sa zabránilo akémukoľvek opomenutiu alebo nepotrebnej duplicite a tomu, aby prevádzkujúce organizácie dostávali rozporné požiadavky. Tieto opatrenia by mali, ak je to vhodné, zahrnovať spätnú väzbu a výmenu informácií. 

R3.	Treba urobiť účinné opatrenia na zabezpečenie jasného definovanie dozornej zodpovednosti a činnosti medzi ÚJD SR a  Národným inšpektorátom práce, aby sa zabránilo akémukoľvek opomenutiu alebo nepotrebnej duplicite a tomu, aby prevádzkujúce organizácie dostávali rozporné požiadavky. Tieto opatrenia by mali, ak je to vhodné, zahrnovať spätnú väzbu a výmenu informácií. 

R4.	Slovenská vláda a ÚJD SR by mali vytvoriť takú mzdovú štruktúru pre zamestnancov ÚJD SR, aby úroveň miezd bola porovnateľná s rovnakým funkčným zaradením v priemysle a tým zaručiť, aby dozorný orgán mohol menovať primerane kvalifikované osoby, schopné plniť uložené povinnosti. Ako prvý krok by vláda SR mala ÚJD SR prideliť dostatočné prostriedky na mzdové výdavky, aby úrad mohol poskytovať osobné príplatky až do výšky zákonom povoleného limitu 70% najvyššieho stupňa príslušnej tarifnej triedy.

R5.	ÚJD SR v plnom rozsahu aplikuje svoje nové dozorné a hodnotiace postupy, aby sa zaručilo, že záznamy o udelení súhlasu pre žiadateľov o licencie a o vydaných rozhodnutiach orgánu, bude možné preverovať. 

R6.	Aby sa zabránilo akémukoľvek opomenutiu alebo nepotrebnej duplicite, ÚJD SR a ministerstvo zdravotníctva vypracujú účinné legislatívne úpravy na zaručenie jasného definovania  a koordinácie udeľovania licencií a inšpekčnej zodpovednosti, činnosti pri manipulácii s odpadom z jadrových zariadení a dozorom nad tými pracoviskami, ktoré produkujú rádioaktívny odpad.

R7.	Ministerstvo zdravotníctva zlepší opatrenia v infraštruktúre radiačnej ochrany, aby sa zaručilo, že pomocné činnosti, poskytované prevádzkovateľom jadrových zariadení,  nepodliehajú pod dozorované činnosti.      

R8.	Je potrebné novelizovať právne predpisy tak, aby sa ustanovil proces schvaľovania obalového súboru na prepravu významných zdrojov ionizujúceho žiarenia.

R9.	Na primeranú kontrolu dokumentácie o cezhraničnej preprave jadrových materiálov a licencovaných zdrojov ionizujúceho žiarenia, ÚJD SR a ministerstvo zdravotníctva vypracujú účinné legislatívne normy. 

Návrhy
(Preklad)

S1.	V nových právnych predpisoch o verejnej a štátnej službe ÚJD SR by mal identifikovať rôzny druh zamestnancov (z hľadiska úrovne vzdelania, praxe, platových možností), ktorý by mohol byť prijatý podľa možností terajšieho stavu trhu práce  v Slovenskej republike. ÚJD SR zabezpečí doplnkové zaškolenie, aby získali potrebnú úroveň kvalifikácie a praxe na splnenie požiadaviek dozorného orgánu pre plnenie uložených úloh.

S2.	ÚJD SR zruší požiadavku autorizácie licencovaných dodávateľov „vybraných zariadení“ a nahradí ju systémom, v ktorom držiteľ licencie bude v plnej miere zodpovedať za kompetentnosť a vhodnosť svojich dodávateľov.

S3.	ÚJD SR zabezpečí, aby boli dostatočné finančné zdroje na kontrahovanie externých organizácií, ak si to bude vyžadovať výkon revíznych a hodnotiacich úloh.

S4.	Je dobrým znamením, že sa aplikuje program dozorných testov, vypracovaný asi pred šiestimi rokmi. Z hľadiska dozornej efektívnosti by ÚJD SR mal znížiť inšpekčné zdroje, pridelené pre tento druh inšpekcií. Z hľadiska účinnosti dozorovania ÚJD SR pre získanie nových druhov dozorných nálezov, by do programu mal zahrnúť viac typov dozorných testov, namiesto dvoch druhov rutinných testov ECCS.

S5.	Navrhuje sa, aby ministerstvo zdravotníctva prehodnotilo fungovanie, organizáciu  a vybavenie celoštátnej radiačnej monitorovacej siete skúšok a pripravilo plán jej modernizácie.

S6.	Vláda Slovenskej republiky by mala vytvoriť mechanizmus financovania zberu, skladovania a likvidácie spotrebovaných zdrojov žiarenia z nemocníc a podobných inštitúcií.

S7.	Ministerstvo zdravotníctva vypracuje smernice radiačnej ochrany o vyhodnotení aplikácií, poskytovaní informácií a metódach, ktoré sa majú použiť pre posúdenie dodržiavania regulačných požiadaviek. Smernice treba poskytnúť žiadateľom a zamestnancom dozoru a mali by vychádzať z MAAE-TECDOC-1217.

S8.	Ministerstvo zdravotníctva by malo zrevidovať svoju donucovaciu prax a školenie inšpektorov radiačnej ochrany a dať oprávnenie zamestnancom, ktorí nepatria pod (vyňať zamestnancov z kompetencie) hlavného hygienika, aby v prípade potreby mohli urobiť náležité právne donucovacie kroky. 

S9.	Ministerstvo zdravotníctva by malo analyzovať štruktúru rozmiestnenia zamestnancov ŠFZÚ a posúdiť jej efektívnosť. Kontrola by mala vychádzať z potrieb udeľovania licencií a inšpekcie a z poskytovania technickej pomoci.

S10.	Ministerstvo zdravotníctva by malo pripraviť program školenia zamestnancov inšpekcie radiačnej ochrany, aby spĺňali kvalifikačné požiadavky a v záujme zaručenia toho, že  zamestnanci budú vedieť o technologickom rozvoji a nových zásadách a koncepciách radiačnej ochrany.

S11.	Slovenská republika zreviduje dozorný dohľad v jadrových zariadeniach a urobí opatrenia na zlepšenie úrovne zhodnosti medzi radiačnou ochranou a dozorom nad jadrovou bezpečnosťou.

S12.	ÚJD SR poskytne inšpektorom odboru jadrových materiálov prenosné spektrometrické systémy na určovanie prítomnosti, množstva a druhu prepravovaného jadrového materiálu.

Dobrá prax
(Preklad)

GP1.	ÚJD SR vypracoval databázu umožňujúcu monitorovanie a ďalšie akcie po vydaní jeho rozhodnutia.

GP2.	Príkladnou praxou je efektívny zber a kódovanie zistení lokalitných inšpektorov a pri ročnom programe inšpekcií, ďalšie kroky a využitie zistení pre plánovanie inšpekcií.

GP3.	ÚJD SR si žiada komentáre priamo zainteresovaných orgánov k príprave predpisov už vo veľmi skorom štádiu.

GP4.	ÚJD SR zahrnul do slovenských predpisov Pravdepodobnostnú bezpečnostnú analýzu (PSA), čím sa jej opatrenia stali záväznými.

GP5.	Príkladnou praxou pre iných je aj prevádzkovo orientovaný prístup, s mnohými prevádzkovými pokynmi pre riadenie strediska pre reagovanie na mimoriadne situácie.   

GP6.	ÚJD SR si úspešne počínal pri koordinovaní a organizovaní cvičení pre prípad mimoriadnych udalostiach na regionálnej úrovni stredoeurópskych krajín Rakúska, Českej republiky, Maďarska a Poľska.

GP7.	ÚJD SR uplatnil požiadavku na päťročný plán znižovania objemu rádioaktívneho odpadu s ročným vyhodnocovaním inventára, čím sa minimalizoval objem tvorby odpadu.

GP8.	Ministerstvo zdravotníctva zaviedlo legislatívny postup na vyhodnocovanie dôsledkov radiačnej ochrany pri poruche jadrových zariadení.

GP9.	ÚJD SR vyvinul predpisy v oblasti požiadaviek na bezpečnú prepravu jadrového paliva a rádioaktívneho odpadu a na inšpekciu čerstvého a vyhoreného jadrového paliva.