Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy predsedu vlády Chorvátskej republiky Iva Sanadera 
v Slovenskej republike v dňoch 11.-12 marca 2005

V dňoch 11.-12.3.2005 uskutočnil predseda vlády Chorvátskej republiky (ChR) Ivo Sanader oficiálnu návštevu SR na pozvanie predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu. Predseda vlády ChR okrem rokovania so slovenským partnerom absolvoval prijatie u predsedu NR SR Pavla Hrušovského. Členmi chorvátskej delegácie okrem I. Sanadera bola aj ministerka zahraničných vecí a európskej integrácie Kolinda Grabar-Kitarović a minister hospodárstva, práce a podnikania Branko Vukelić. Rozhovory v Bratislave boli zamerané na otázky bilaterálnej spolupráce a európskej integrácie ChR. Druhý deň pobytu predsedu vlády I. Sanadera  na Slovensku bol vyhradený na súkromný program v Tatrách, kde absolvoval aj slávnostnú večeru s prezidentom SR Ivanom Gašparovičom. 

Počas plenárneho rokovania predsedov vlád boli obojstranne konštatované vynikajúce dvojstranné vzťahy, ktoré sa vyznačujú intenzívnym politickým dialógom a absenciou otvorených otázok zásadného významu. Predsedovia vlád sa dohodli na pravidelných stretnutiach - konzultáciách  dvakrát ročne. Predseda vlády Chorvátska taktiež pozval partnera na fórum „Crans Montana“ (apríl), resp. „Bertelsmann“ (jún), ktoré sa t.r. uskutočnia v Záhrebe.  

Predseda vlády Chorvátska ocenil spôsob, akým sa SR zhostila organizácie summitu Bush-Putin, pričom konštatoval, že „Chorvátska republika je hrdá na to, že má takého priateľa, akým je medzinárodne rešpektovaná SR“. V oblasti ekonomickej spolupráce vyzdvihol pripravovanú návštevu ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií v ChR (30.3.-1.4.), počas ktorej chce chorvátska strana prediskutovať možnosti spolupráce pri budovaní dopravnej infraštruktúry. Má eminentný záujem o prepojenie Rijeky, Bratislavy a Budapešti pre potreby železničnej kontajnerovej dopravy. Na margo integrácie ropovodov Družba a Adria predseda vlády I. Sanader uviedol, že z dvoch variantov trasovania ropovodu je pravdepodobnejší taliansky Terst (tu existuje zhoda s predsedami vlády Slovinska a Talianska), nakoľko pôvodné riešenie – terminál v meste Omišalj na ostrove Krk - naráža na protesty ekológov a verejnosti. Taktiež vyjadril záujem o spoluprácu chorvátskych lodeníc s U.S. Steel Košice na báze subdodávok, ako aj spoluprácu strojárskej spoločnosti Rade Končar so Slovenskými elektrárňami (ENEL-om). 

Chorvátska strana vyjadrila záujem o skúsenosti SR z procesu profesionalizácie ozbrojených síl a technickej modernizácie ich výzbroje. Vhodnou príležitosťou bude v tomto ohľade pripravovaná májová návšteva ministra obrany ChR B. Rončevića v SR.

Predsedovia vlád recipročne vyjadrili spokojnosť s postavením slovenskej a chorvátskej národnostnej menšiny (NM) v druhom štáte. Hoci chorvátska strana preferuje podpísanie medzivládnej dohody o vzájomnej podpore NM, je ochotná pristúpiť aj na riešenie vo forme „menšinového“ dodatku k platnej dohode o spolupráci v oblasti kultúry, vzdelávania, vedy a športu z r. 1995. Predseda vlády Chorvátska ďalej poďakoval vláde SR za poskytnutie 150 tis. eúr na výstavbu Chorvátskeho centra v Devínskej Novej Vsi. Zvyšné finančné prostriedky, potrebné na sprevádzkovanie budovy, poskytne vo forme daru vláda ChR. Informoval, že vláda ChR rovnako prispeje na dostavbu Kultúrneho domu v chorvátskej obci Jelisavac, kde žije slovenská menšina. Predseda vlády M. Dzurinda v tejto súvislosti poukázal na „občasné požiadavky“ Budapešti v otázke kolektívnych práv NM, ktoré nepokladá za „európske riešenie“. Predseda vlády ChR napokon požiadal, aby bolo príslušníkom chorvátskej NM umožnené v rámci sčítania ľudu, domov a bytov explicitne sa deklarovať ako „Chorváti“. V súčasnosti Štatistický úrad SR narába v danom prípade s kategóriou „ostatní“. Predseda vlády M. Dzurinda označil otázku za technickú a prisľúbil ju vyriešiť do nasledovného cenzu. 

Chorvátska strana sa v rámci problematiky zintenzívnenia spolupráce v oblasti vysokého školstva vyslovila za zvýšenie počtu štipendií vlády SR pre chorvátskych záujemcov, ako aj za možnosť pravidelného otvárania akademického štúdia chorvátčiny na UK v Bratislave. Slovenská strana prisľúbila preskúmať obe možnosti. 

Predseda vlády M. Dzurinda otvoril otázku recipročného poskytnutia budovy pre potreby veľvyslanectva SR v zmysle dohody z roku 1996. Vyjadril presvedčenie, že  uvedený problém bude v najbližšej dobe doriešený. Predseda vlády I. Sanader poznamenal, že chorvátska strana si je vedomá svojho záväzku a dodal, že pripravuje jeho variantné riešenie.
     
Chorvátska strana spomenula kontinuálne znižovanie počtu turistov zo SR, ktorí prichádzajú v letnom období do ChR. Partneri sa však zhodli, že skutočné počty môžu byť skreslené štatistickým zahrnutím len registrovaných pobytov.  

	Počas prijatia predsedu vlády I. Sanadera u predsedu NR SR P. Hrušovského bola otvorená problematika európskej integrácie ChR, predovšetkým vo svetle (ne)otvorenia prístupových rokovaní 17.3.2005. Chorvátsky hosť zdôraznil, že ChR si vysoko cení SR pre jej principiálnu podporu integračným ambíciám jeho krajiny. Zdôraznil význam otvorenia prístupových rokovaní v pôvodne ohlásenom termíne 17.3. Navrhol EÚ vytvorenie „joint task group“ na monitorovanie ďalšieho vývoja v prípade „Gotovina“ s opciou okamžitého zastavenia prístupových rokovaní, ak sa preukáže, že ChR „hrá nečistú hru“ a neplní si svoje záväzky. V prípade odloženia začiatku rokovaní o vstupe do EÚ môže podľa neho dôjsť k ohrozeniu vnútropolitickej kredibility vlády, k rastu euroskepticimu v ChR, ako aj k potenciálnej destabilizácii regiónu, nakoľko ostatné krajiny Západného Balkánu považujú ChR za integračného lídra a most medzi EÚ a juhovýchodnou Európou. Zdôraznil, že ChR splnila 625 z celkovo 626 požiadaviek Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY), pričom aj v poslednej otázke (prípad „Gotovina“) urobila maximum. Doplnil, že obvinený sa nenachádza na území ChR a miesto jeho pobytu je chorvátskej administratíve neznáme. Kategoricky zdôraznil, že žiadna rozumná vláda by neriskovala osud 4,5 mil. občanov kvôli jednotlivcovi obvinenému z vojnových zločinov.    
	
Predseda NR SR deklaroval principiálnu a trvalú podporu parlamentu a vlády SR integračným ambíciám ChR do EÚ  a NATO. Vyzval I. Sanadera, aby sa ChR pokúsila argumentačne presvedčiť tie členské krajiny EÚ, ktoré majú v otázke termínu začatia prístupových rokovaní negatívne stanovisko. Slovenská strana sa vyslovila za zintenzívnenie spolupráce na úrovni parlamentov a ich výborov a deklarovala pripravenosť odovzdávať skúsenosti SR z transformačného a integračného procesu.

Problematika európskej integrácie bola detailnejšie diskutovaná počas pracovného obeda oboch premiérov. Predseda vlády M. Dzurindu ocenil chorvátsky úspech -  získanie štatútu kandidátskej krajiny a nespochybniteľný pokrok pri plnení podmienok pre začatie prístupových rokovaní s EÚ. Ubezpečil partnera, že zástupcovia SR v orgánoch EÚ budú všemožne podporovať otvorenie začiatku rozhovorov, tak ako bolo určené Európskou radou v decembri 2004. Predseda vlády I. Sanader v reakcii vysoko vyzdvihol skutočnosť, že pred niekoľkými dňami bola Bratislava dejiskom svetovej udalosti - summitu Bush-Putin. Poukázal na osobnosť M. Dzurindu, ktorý je zásadový politik, stojaci si za slovom, pričom túto skutočnosť ocenili aj predstavitelia veľmocí. Ocenil masívnu podporu, ktorú poskytuje SR jeho krajine a skutočnosť, že sa SR po vstupe do EÚ neuzatvára do seba, ale realizuje aktívnu politiku voči juhovýchodnej Európe a Ukrajine.

Počas obeda sa predsedovia vlád informovali o krokoch, ktoré uskutočnia do 16.3. 2005, tzn. do rozhodnutia o (ne)začatí rozhovorov. Predseda vlády I. Sanader informoval, že oslovil predstaviteľov európskych konzervatívnych strán so žiadosťou o podporu začatia prístupových rozhovorov 17.3. 2005. Dodal, že stretnutie s predsedom EPP Martensom využije na prezentáciu aktivít chorvátskej vlády v otázke hľadania a zatknutia gen. Gotovinu. Predseda vlády M. Dzurinda uviedol, že slovenská diplomacia sa bude snažiť presvedčiť partnerov v EÚ o výhodnosti začatia prístupových rozhovorov s Chorvátskom v stanovenom termíne. Ministerka zahraničných vecí a európskej integrácie ChR K. Grabar-Kitarović informovala o liste, ktorý 14. 3. 2005 zaslala šéfovi diplomacie predsedajúcej krajiny EÚ. V liste boli popísané podniknuté kroky vlády ChR vo veci plnenia kritérií pre začatie rozhovorov s dôrazom na úsilie o zatknutie generála Gotovinu. Na záver predseda vlády ChR I. Sanader ubezpečil M. Dzurindu, že ChR vynaložila maximálne úsilie na zatknutie Gotovinu, takže SR si môže byť istá, že v prípade podpory ChR sa zasadzuje za spravodlivé riešenie. 

Záver:

Návšteva splnila svoj cieľ. Potvrdila vysokú intenzitu politického dialógu, dynamicky sa rozvíjajúcu spoluprácu a absenciu otvorených otázok zásadného  významu. Návšteva dala impulz riešeniu niektorých otázok v oblasti hospodárskej, školskej a menšinovej. 

Odporúčania:

1.	Pokračovanie podpory integračným ambíciám Chorvátska do EÚ a NATO v súlade s prioritami slovenskej zahraničnej politiky.

2.	Pokračovať v odovzdávaní skúseností SR z integračného procesu do EÚ a NATO chorvátskym partnerom.