Návrh postupu na zabezpečenie rovnovážnej finančnej podpory výskumu a vývoja z prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja 
v rokoch 2007 – 2013 v rámci celého územia Slovenskej republiky

I.	Popis problému

V zmysle Stratégie konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 je oblasť vedy, výskumu a inovácií jednou zo 4 základných rozvojových priorít. V tomto kontexte vláda SR rozhodla, že oblasť výskumu a vývoja bude taktiež jednou zo základných prioritných oblastí, ktoré budú finančne podporené zo štrukturálnych fondov Európskej únie v rokoch 2007 – 2013. 

Vláda SR v prvej verzii Národného strategického referenčného rámca navrhla alokovať sumu 800 mil. EUR, v stálych cenách 2004, pre špecifickú prioritu 2.3 výskum a vývoj – pre cieľ „Konvergencia“ (územie Slovenska mimo bratislavského kraja). Avšak pri rozpracovávaní príslušných dokumentov pre budúce programovacie obdobie týkajúcich sa oblasti podpory výskumu a vývoja bol identifikovaný zásadný problém, ktorý sa týka bratislavského regiónu, ktorý je pokrytý cieľom „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“. Pre región NUTS III - Bratislavský kraj sa v programovom období 2007-2013 pre všetky tematické oblasti financované z ERDF ako aj ESF navrhuje alokácia vo výške 109 mil. EUR, v stálych cenách 2004. Podľa predbežného návrhu rozdelenia finančných prostriedkov v rámci cieľa Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť by oblasť výskumu a vývoja mala byť podporená čiastkou vo výške 12 mil. EUR, v stálych cenách 2004. 

To znamená, že pri aktuálnych návrhoch alokácií by približná ročná alokácia v rokoch 2007-2013 pre Bratislavu bola cca. 1,7 mil. EUR, v stálych cenách 2004, a pre zvyšok Slovenskej republiky cca. 114 mil. EUR, v stálych cenách 2004. Uvedené absolútne nerieši problém podpory výskumu a vývoja v Bratislavskom regióne.

Podstata problému spočíva v dvoch základných faktoch:
-	Oblasť Bratislavy a okolia predstavuje cca. 50% výskumno-vývojového potenciálu Slovenskej republiky;
-	Súčasne má oblasť Bratislavy a okolia v oblasti výskumu a vývoja rovnaké štrukturálne problémy v oblasti výskumu, vývoja - a aj inovácií - ako zvyšok Slovenska, t.j. týka sa jej aj hlavný štrukturálny problém celého územia Slovenskej republiky - nedostatočné prístrojové vybavenie a technická infraštruktúra výskumu a vývoja. Bez kvalitných prístrojov a dobre techniky vybavených výskumno-vývojových inštitúcií nie je možné realizovať samotný výskum, aj keď sú pracoviská vybavené kvalitným personálom.  Situácia je o to zložitejšia a vážnejšia, že je bratislavský región disponuje približne 50% výskumno-vývojového potenciálu Slovenskej republiky.

Uvedený problém bol konzultovaný v roku 2005 na rokovaniach v Európskej komisii, pričom jej predstavitelia plne uznali opodstatnenosť potreby podpory výskumu a vývoja v regióne Bratislavy rovnakým spôsobom, ako zvyšok územia Slovenskej republiky. 

Následne sa dňa 2. februára 2006 uskutočnilo v Bruseli rokovanie zástupcov Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR a Ministerstva školstva SR s komisárkou EK pre regionálnu politiku Danutou Hübner. Predmetom rokovania bola okrem iného aj diskusia o riešení problému podpory výskumu a vývoja v bratislavskom regióne z prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja v rokoch 2007-2013. Komisárka EK pre regionálnu politiku na rokovaní dňa 2. februára 2006 uznala, že je to plne legitímny problém a podporila SR pri hľadaní najvhodnejšieho spôsobu jeho riešenia.  

To, že oblasť Bratislavy a okolia má z pohľadu potreby podpory výskumu a vývoja rovnaké štrukturálne problémy, ako zvyšok Slovenska, svedčí aj o tom, že navrhované špecifické a operačné priority pre túto oblasť sú pre cieľ Konvergencia a cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť rovnaké. Ide o nasledovné 3 navrhované operačné priority:
-	Obnova a budovanie technickej infraštruktúry výskumu a vývoja;
-	Podpora sietí  excelentných pracovísk výskumu a vývoja ako pilierov rozvoja regiónu a podpora nadregionálnej spolupráce;
-	Výskumom poháňaný prenos poznatkov a technológií do praxe (Research-driven technology transfer). 

Predkladaný materiál obsahuje nasledovné prílohy:
1.)	Stav technickej infraštruktúry,
2.)	Ľudské zdroje v oblasti výskumu a vývoja 
3.)	Úspešnosť SR v medzinárodnej súťaži v rámci 6. rámcového programu EÚ pre výskum a vývoj – príloha dokumentuje slabú konkurencieschopnosť slovenského výskumu a vývoja.

Vyššie uvedené prílohy dokumentujú, jednak to, že výskumno-vývojový potenciál SR je na cca. 50% sústredený v regióne Bratislavy a jednak to, že celý výskumno-vývojový potenciál Slovenskej republiky má problém s dlhodobým podfinancovaním a kvalitou technickej infraštruktúry. 

Predkladaný materiál vychádza zo základných princípov strednodobého hodnotenia Lisabonskej stratégie, príslušných oficiálnych dokumentov Európskej komisie a súčasne aj z oficiálnych, vládou SR schválených, dokumentov (napr. Stratégia konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010). V zmysle strednodobého hodnotenia Lisabonskej stratégie sa v dokumente prijatom Európskou radou hovorí, že štrukturálne fondy pre roky 2007-2013 majú umožniť menej rozvinutým regiónom (a používa sa aj pojem „less research intensive regions“) naplno sa zapojiť do Európskeho výskumného priestoru. V tomto zmysle je aj Bratislava chápaná – aj napriek tomu, že má vysoké HDP na obyvateľa, čo ale rozhodne nie je spôsobené takými faktormi, ako sú výskum, vývoj, inovácie, high-tech priemysel a pod. – ako menej rozvinutý región.

II.	Čo hrozí v prípade neriešenia problému + argumentácia:

Možnosti štátneho rozpočtu výraznejším spôsobom v nasledujúcich rokoch zafinancovať výskum a vývoj sú z rôznych dôvodov obmedzené. Z uvedeného dôvodu navrhovaná alokácia na výskum a vývoj pre cieľ Konvergencia by mohla výrazným spôsobom pomôcť realizovať potrebné štrukturálne zmeny v oblasti výskumu a vývoja v rámci celého Slovenska.

V prípade, že uvedené nebude umožnené, tak:
-	Vzhľadom na pokračujúce podfinancovanie 50% výskumno-vývojového potenciálu SR (Bratislava) v rokoch 2007-2013 nebude možné v plnej miere využiť výskum a vývoj ako jednu zo základných rozvojových priorít SR,
-	Existuje riziko, že slovenský výskum zostane aj naďalej málo konkurencieschopný v rámci Európskeho výskumného priestoru,
-	Bude výrazným spôsobom oklieštená aj možnosť, že v ostatných regiónoch Slovenskej republiky inštitúcie výskumu a vývoja budú jedným s pilierov ďalšieho rozvoja SR – a to z toho dôvodu, že uvedený stav – oddelenie bratislavského výskumu od zvyšku Slovenska umelo rozdrobí výskumno-vývojový potenciál SR – by obmedzil spolupráca  v rámci siete vedecko-výskumných inštitúcií v rámci SR,
-	SR je príliš malý štát na to, aby si mohlo dovoliť mať 50% svojho výskumného potenciálu dlhodobo (obdobie 7 rokov) financovanú výrazne menej, ako druhých 50% svojho potenciálu,
-	Je nespochybniteľné, že v rámci Bratislavy sa len málokedy realizujú výskumné projekty, ktorých výsledok nemá dopad aj na regióny mimo Bratislavy – súčasne vzhľadom k tomu, že v Bratislave sú najväčšie slovenské univerzity, ktoré vychovávajú aj potenciálnych výskumníkov pre celé územie SR a majú študentov z celého územia SR, je problematické vecne oddeliť bratislavský výskum od výskumu v rámci zvyšku Slovenska – súčasne ak sa nebude investovať do infraštruktúry v rámci bratislavských vysokých škôl, bude znížená kvalita výchovy veľkej časti budúcich výskumných pracovníkov na Slovensku,

V zmysle vyššie uvedeného je odbornou a politickou prioritou Slovenskej republiky, aby bolo umožnené inštitúciám výskumu a vývoja z Bratislavy žiadať o finančné prostriedky z ERDF v rámci špecifickej priority 2.3 Výskum a vývoj pre cieľ Konvergencia. Uvedené musí byť viazané na podmienku, aby každý takýto podporený projekt v rámci Bratislavy jednoznačné deklaroval, že jeho výsledky budú mať dopad na celé územie Slovenska, resp. na niektorý z mimobratislavských regiónov. 

III.	Realizované opatrenia zo strany Ministerstva školstva SR:

Základným zámerom Ministerstva školstva SR bolo v prvom kroku presvedčiť prostredníctvom vecných argumentov Európsku komisiu o tom, že ide o problém, ktorému je potrebné venovať pozornosť aj na úrovni samotnej Európskej únie. 

Hoci existujú členské štáty EÚ, ktoré majú obdobný problém (napr. Praha v Českej republike, resp. Lisabon v Portugalsku), situácia Slovenskej republiky je špecifická jednak svojim rozsahom (až 50% ľudských a technických kapacít v Bratislavskom regióne) a jednak malou rozlohou územia SR (je problém oddeliť Bratislavu od zvyšku Slovenska práve v oblasti výskumu a vývoja, kde chceme vytvárať siete kvalitných pracovísk výskumu a vývoja, aby prostredníctvom vzájomnej spolupráce zvyšovali kvalitu svojich výstupov a prispievali k rozvoju celého Slovenska).  

V záujme vyššie uvedeného boli na rôznych rokovaniach so zástupcami Európskej únie zdôrazňované základné aspekty vyššie uvedeného problému:

1.)	V roku 2005 boli realizované rokovania na expertnej úrovni so zástupcami Európskej komisie,
2.)	Súčasne v rámci koordinácie riešenie uvedeného problému a upozornenia na jeho vážnosť boli koncom roku 2005 listom ministra školstva SR oslovení predseda vlády SR, podpredseda vlády SR a minister financií a minister výstavby a regionálneho rozvoja SR.
3.)	V roku 2006 boli oslovení so žiadosťou o podporu členovia Európskej komisie – komisár Figeľ a komisár Potočnik.
4.)	Následne dňa 2. februára 2006 sa v Bruseli realizovalo rokovanie zástupcov Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR a Ministerstva školstva SR s komisárkou EK pre regionálnu politiku.

Výsledkom aktivít Ministerstva školstva SR bolo uznanie vážnosti problému Európskou komisiou, čo je prvý nevyhnutný predpoklad na jeho vyriešenie. 

IV.	Základné zásady riešenia problému

Hlavným zmyslom riešenia problému financovania výskumu a vývoja v Bratislavskom kraji je zapojenie jeho riešiteľskej kapacity, ktorá meraná počtom výskumných pracovníkov predstavuje skoro 50% výskumno-vývojového potenciálu celého Slovenska, do rozvoja ostatných regiónov Slovenskej republiky, vrátane zvýšenia výskumno-vývojového potenciálu týchto regiónov. V prípade, že by sa tento problém neriešil, znamenalo by to podstatnú prekážku pre zámer Stratégie konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010, aby sa výskum, vývoja a inovácie stali jedným zo základných rozvojových pilierov Slovenska.

Rokovania k návrhom nariadení v rámci štrukturálnej politiky EÚ na roky 2007-2013 sú vo finálnom štádiu, kedy už nie je priestor na vyrokúvanie nových zásadných návrhov úpravy textu nariadení. Pracovná skupina Rady pre štrukturálne opatrenia sa pod vedením rakúskeho predsedníctva zaoberá čistením textu od poznámok pod čiarou. Úpravou textu sa zaoberá len v nadväznosti na schválenú finančnú perspektívu EU 2007-2013 (napr. doriešenie otázky bývania, celkove náklady,...). Z tohto dôvodu sa nedá predvídať, či sa podarí dosiahnuť z pohľadu Slovenskej republiky najvhodnejšieho riešenia – výnimky pre Bratislavský kraj. V každom prípade šanca na vyššie uvedené existuje len v takom prípade, ak bude príslušný návrh Slovenskej republiky presadzovaný nielen na pracovnej, ale aj na vysokej politickej úrovni. 

Vyššie uvedené je plne zohľadnené v návrhu na ďalší postup pri rokovaniach v rámci Európskej únie (časť. V. predkladaného materiálu).     

Prípadné riešenie uvedeného problému v zmysle konečných výsledkov rokovaní musí zohľadňovať tri základné princípy:
•	Musí nespochybniteľne prispievať k regionálnemu rozvoju v rámci Slovenskej republiky a k znižovaniu regionálnych disparít jednak v oblasti výskumu a vývoja, ako aj z celkového uhla pohľadu socio-ekonomických disparít na Slovensku.
•	Musí ísť o časovo obmedzenú pomoc v podobe výnimky pre región NUTS III - Bratislavský kraj v programovom období 2007-2013 pre tematickú oblasť „výskum a vývoj“.
•	Súčasne takáto finančná pomoc pre región NUTS III - Bratislavský kraj v programovom období 2007-2013 pre tematickú oblasť „výskum a vývoj“ musí byť obmedzená aj sumou v takom objeme, aby zvyšná suma na podporu výskumu a vývoja v rámci cieľa „Konvergencia“ pokrývala potreby ostatných regiónov Slovenskej republiky v tejto tematickej oblasti. Takáto prechodná pomoc pre Bratislavský kraj bude implementovaná v zmysle vyššie uvedených podmienok – t.j. každý jeden podporený projekt výskumu a vývoja bude prispievať k rozvoju aj mimobratislavských regiónov.  

V.	Návrh na ďalší postup pri rokovaniach v rámci Európskej únie

1.)	Pri rokovaniach o jednotlivých legislatívnych návrhoch týkajúcich sa nového finančného rámca EÚ na roky 2007-2013 poveriť podpredsedu vlády SR, ministra financií a ministra zahraničných vecí a ministra výstavby a regionálneho rozvoja (udeliť mandát) na to, aby presadzovali vhodné politické a technické riešenie uvedeného problému na pôde Rady ministrov (Rada pre všeobecné záležitosti, COREPER, pracovná skupina Rady pre štrukturálne operácie).

2.)	Vypracovať písomný text návrhu riešenia problému (zástupcovia MŠ SR, MF SR, v spolupráci s MZV SR.

3.)	Prerokovať problém a získať politickú podporu rakúskeho predsedníctva (ide o snahu, ohľadom ktorej už existuje precedens – napr. v prípade Nemecka, ktoré už v minulosti získalo výnimku obdobného charakteru) (experti z MF SR a MVRR SR).

4.)	V rámci rokovaní v pracovnej skupine Rady pre štrukturálne operácie presadzovať návrh na riešenie problému vypracovaný v zmysle bodu 2.) tohto postup a snažiť sa získať podporu ostatných členských štátov Európskej únie pre riešenie problému – napr. Nemecka a Dánska, ktoré sa snažia riešiť obdobný problém, ako Slovensko (experti z MF SR a MVRR SR).

5.)	Zvážiť možnosť oslovenia listom predsedu vlády SR predsedu EK s popisom problému a žiadosťou o podporu (Odporúča sa až po dosiahnutí Inter-inštitucionálnej dohody medzi ER, EK a EP k finančnému rámcu 2007-2013).

Poznámka: EK uznáva problém SR, avšak zatiaľ sa nechce vo väčšej miere angažovať z odôvodnením, že to je medzi SR o ostatnými členskými štátmi. Avšak EK má veľký vplyv na rozhodovanie v Bruseli a v prípade podpory predsedom EK by šance na uspokojivé riešenie tohto problému značne stúpli.

6.)	Žiadať od pracovníkov EK stanovisko, ako postupovať v prípade projektov výskumu a vývoja, ktoré realizujú bratislavské inštitúcie v Bratislave, pričom projekt rieši problém celého územia SR, resp. iných regiónov, ako Bratislavy. Na rokovaní dňa 2. februára 2006 EK na túto otázku neodpovedala (MŠ SR). Práve uvedený fakt – že v rámci Bratislavy sa len málokedy realizujú výskumné projekty, ktorých výsledok nemá dopad aj na regióny mimo Bratislavy -  spôsobuje, že Slovensko má problém, ktorý je vzhľadom na jeho malú rozlohu jedinečný v rámci EÚ a nie je rovnakého charakteru, ako napr. problém Lisabonu v Portugalsku.