Najlepšia medzinárodná prax v podpore SI – Írsko – prípadová štúdia

Pozoruhodné hospodárske úspechy Írska
Írsko dnes má jednu z najvýkonnejších ekonomík v priemyselne vyspelom svete. V období od roku 1993 expandovala ročným tempom takmer cca 7 %, čo je v priemere najvyššia miera v krajinách OECD. Úroveň HDP na obyvateľa minulý rok prekonala Spojené kráľovstvo, ekonomika dosiahla plnú zamestnanosť a prebytok verejných financií vo výške niekoľkých mld. írskych libier (kurz v roku 2001 predstavoval cca 58 Sk za 1 IEP), inflácia bola držaná hlboko pod úrovňou 5 %, ktorú v roku 2000 však prekročila na 6 %. 

Ako sa to Írom podarilo?
Írsko je príkladom toho, že priemyselný rozvoj môže byť vedený strategickými investíciami nadnárodných podnikov. Motorom hospodárskeho rozvoja Írska bol multiplikačný efekt pôsobenia SI. Za hlavné nástroje hospodárskeho rozvoja považujú finančne a profesionálne silný inštitucionálny rámec, v ktorom má kľúčové miesto rozvojová agentúra s vplyvom na daňový systém a jeho rozumné využívanie a poskytovanie grantov. To sa Írom podarilo dosiahnuť ešte pred vstupom do EÚ. K tomu sa neskôr pripojilo cielené a koncentrované a efektívne úsilie čerpania prostriedkov z fondov EÚ.
Ekonómovia hovoria o niekoľkých hlavných faktoch týchto fenomenálnych výsledkov. Najväčší význam sa prikladá prezieravej fiškálnej a monetárnej politike. Írska vláda stanovila veľmi nízke daňové zaťaženie pre podniky tak, aby ich pritiahla na svoje teritórium. Dôležitá je tiež rozsiahla distribúcia verejných prostriedkov na regionálnu úroveň, čo umožňuje poskytovať investorom aj municipálne investičné stimuly. Írski zamestnanci môžu byť pre nás príkladom aj toho, že vedia zaťať zuby a nereptať v čase nízkej ekonomickej výkonnosti a životnej úrovne. Íri boli schopní uzavrieť a udržať stabilitu tripartitného paktu niekoľko rokov. Finančné zdroje na podporu konkurencieschopného hospodárskeho rozvoja sú veľkou príležitosťou pre každú asociovanú krajinu. Podľa skúseností Írska, úsilie o čerpanie štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ musí byť koncentrované, dôsledné a vytrvalé. 
Štúdia s názvom The 2001 Index of Economic Freedom, ktorú publikovala The Heritage Foundation so sídlom vo Washingtone, zaraďuje spomedzi 155 krajín sveta Írsko ako tretiu ekonomicky najslobodnejšiu krajinu. Na prvých dvoch priečkach je Hongkong a Singapúr, za Írskom nasleduje na štvrtej a piatej priečke Nový Zéland a USA.

Budovanie inštitúcií je dôležité
Asi pred 20 rokmi si vláda Írska v stave zaostalej štruktúry ekonomiky a vysokej nezamestnanosti požičala peniaze a investovala ich do budovania inštitucionálneho rámca na podporu hospodárskeho rozvoja. Írska vláda investovala verejné zdroje do rozvoja priemyslu formou grantov pre projekty SI a intenzívnej marketingovej podpory prílevu SI. Vláda vytvorila agentúru Industrial Development Agency (IDA). Jej charakteristika je prostá: marketing a prideľovanie grantov na princípe nenárokovateľnosti, v súlade s terajšími zásadami štátnej pomoci platnými v EÚ.
Štát financuje asi 100 verejných inštitúcií, v ktorých je zamestnaných viac ako 60 000 ľudí. Špecializované agentúry pokrývajú najmä dopravu, telekomunikácie a podporu priemyslu, cestovného ruchu a obchodu. Podľa názoru a skúseností Írskych odborníkov rozvojové agentúry môžu byť silným nástrojom hospodárskeho rozvoja. Podmienkou je, aby boli oddelené od byrokratického aparátu vládnych orgánov. V oblasti priemyselného rozvoja pôsobia tri hlavné agentúry. Forfás zabezpečuje celkovú koordináciu priemyselnej politiky. Ďalšou je Enterprise Ireland, ktorá napomáha rozvoju domácich podnikov s potenciálom pre export (v tejto inštitúcii pracuje 800 pracovníkov). Hlavnou úlohou agentúry Industrial Development Agency (IDA Ireland) je priťahovať strategické investície zo zahraničia a napomáhať im rozvíjať svoje prevádzky v Írsku. IDA má 295 pracovníkov, z nich 65 pracuje v 14 zahraničných zastúpeniach IDA, ktorých je 6 v USA, 5 v Ázii-Pacifiku a 3 v Európe. IDA je autonómna štátna agentúra, financovaná grantom od vlády a podporovaná programami EÚ. 

Strategické investície v Írsku
V Írsku podniká viac ako 1270 nadnárodných spoločností (výrobných a poskytovateľov medzinárodných služieb), ktoré zamestnávajú priamo 127 tis. ľudí a zabezpečujú 70% priemyselného exportu a viac ako polovicu zamestnanosti. IDA sa zameriava špecificky na odvetvie elektroniky, zdravotníckej techniky, farmaceutiky, softvéru, spracovania dát, telemarketingu a finančné služby. Za rok 2000, zo všetkých novovytvorených pracovných miest, ktoré vznikli priamo z projektov SI, bolo 55% z rozširovania už existujúcich SI.

Prečo je IDA úspešná?
Medzi hlavné faktory úspechu IDA patrí nie príliš byrokratická štruktúra a funkcia, značná samostatnosť, rozsiahle kompetencie a právomoc. Väčšina projektov SI generovaných prostredníctvom IDA pochádza z proaktívneho priameho marketingu, ktorý vykonávajú zahraničné zastúpenia IDA. Je to finančne náročný nástroj, ale je najefektívnejší. Jedným z výsledkov cieleného, dôsledného, vytrvalého a koncentrovaného priameho marketingu expertov IDA je fakt, že najväčších 15 nadnárodných firiem z oblasti zdravotníctva a farmácie umiestnilo svoje SI do Írska. Íri najprv pritiahli najväčšie firmy, potom ich prítomnosť využili ako argument pre pritiahnutie tých ďalších. Nespoliehali sa na „automatický efekt“ – resp. „dosiahnutie kritického množstva SI“, ale konali proaktívne a vytrvalo.
Stimuly musia byť selektívne. Je to najúčinnejšia forma cielenej podpory. Nie je to cieľom samo o sebe, ale prostriedkom k presadeniu dlhodobejšej vízie hospodárskeho rozvoja. Ak chceme víziu realizovať, treba byť dôsledný a vyvíjať premyslenými nástrojmi čo najefektívnejšie cielené a vytrvalé úsilie na jej implementáciu. Pravidlá efektívnosti sú striktné a vychádzajú z analýzy nákladov a prínosov. Pri podpore jednotlivých projektov SI si treba uvedomiť, že žiadna investícia nie je bezriziková. Na vyhodnocovanie projektov je potrené mať striktne stanovené štruktúry a metodológiu tak, aby bolo eliminované riziko korupcie. Na tento účel sú ustanovené grantové komisie. Riziko návratnosti vložených prostriedkov sa eliminuje tým, že každý projekt SI uchádzajúci sa o grant, sa vyhodnocuje pomocou sofistikovaného počítačového programu. Účelom grantov nie je dotovať neefektívnych podnikateľov, ale podporiť tých najschopnejších. Tým budú vytvorené trvalo udržateľné, kvalitné a rozvíjajúce sa pracovné miesta.
Pri poskytovaní grantu je potrebné uzavrieť dohodu, ktorá obsahuje aj sankcie za neplnenie. Podmienkou by mala byť exportná orientácia. Ak sa firma SI pustí do konkurencie s domácimi firmami, mala by grant vrátiť. Drvivá väčšina SI bola motivovaná dvomi faktormi: (1) využiť Írsko ako základňu na obsluhu rozsiahlejšieho trhu (EÚ) a (2) využiť Írsko ako daňovo a grantovo výhodné teritórium.
Firmy sa o lokalizácii SI rozhodujú na základe proporcie rizika a výnosov. Aj preto pri tvorbe podmienok pre podnikanie je potrebná empatia s investormi. Výsledkom je napr., že v Írsku stačí prevádzkovať podnik aj len formou pobočky a tiež fakt, že prevod výnosov sa nezdaňuje. Transferové oceňovanie je dovolené. Odpisovanie je voľné.
Každý úspešne zrealizovaný prípad SI v Írsku je výsledkom rokovania a poskytnutia podporného balíka šitého na mieru. Väčšinou sa uplatňuje štruktúra financovania SI nasledovná: jednu tretinu vkladajú do projektu nadnárodné podniky, tretinu banky a tretinu štát prostredníctvom IDA. Pred 20 rokmi poskytovala IDA granty do výšky 60 % hodnoty projektu SI. Čím vyššia bola selektivita, tým nižšia bola miera zlyhania projektov.

Princípy efektívneho marketingu na priťahovanie SI podľa skúseností Írska: 
•	Jednoznačne dominuje priamy marketing vykonávaný zahraničnými delegátmi IDA (v jednej kancelárii pracujú 4 experti) na teritóriu sídla kľúčových nadnárodných spoločností, na ktoré sa IDA rozhodla zamerať.
•	Marketingové posolstvo je jednoduché – dobrá správa o priaznivej proporcii medzi nákladmi a výnosmi. 
•	Zo 100 telefonických rozhovorov vzíde jedna návšteva Írska. Jeden projekt vzíde z 20 návštev.
•	Zahraniční delegáti IDA spadajú v rámci organizačnej štruktúry pod rovnaké oddelenie ako projektoví manažéri doma.
•	Úloha zahraničného zástupcu je v základe dvoj-stránková: (1) presviedčanie firiem o výhodnosti myšlienky investovať v Írsku a (2) odôvodnenie nákladov vlastnej činnosti.
•	Prvé zrealizované projekty SI boli dosiahnuté až po 3-5 rokoch systematickej práce zahraničných zástupcov.
•	Kľúčom k úspechu je empatia s investorom.
•	Efektívnosť obsluhy klienta na zahraničnom teritóriu závisí od optimalizácie 4 kľúčových prvkov: náklady, lokalizácia, personálne obsadenie, spôsob práce.
•	Úspešne pritiahnuté SI sú výsledkom budovania vzťahu s klientom.
•	Úloha marketingového oddelenia je jednoznačná – dodávať zahraničným zástupcom kvalitné (obsahovo aj vzhľadovo) informačné nosiče.
•	Účasť na výstavách a veľtrhoch nie je na prezentáciu krajiny najvhodnejšia, pretože nedochádza ku kontaktu s tým správnym segmentom potenciálnych rozhodovateľov. Potenciálny osoh tohto nástroja je v získavaní informácií o konkurencii a tiež čiastočne o investoroch.
•	Pre strategických investorov v uvažovaní o lokalizácii nového projektu sú kľúčovými tri osoby a jedna vec: daňový účtovník, daňový právnik, obchodný právnik a politická stabilita. 
•	Jednou z kľúčových oblastí konkurencie medzi krajinami je časový rozsah od investičného rozhodnutia po otvorenie fungujúcej prevádzky.

V čom sú naše slabé stránky a ako ich prekonať?
Myšlienkovým problémom štátnej podpory pre SI je fakt, že je potrebné schváliť podporné prostriedky dnes a úžitok príde až v priebehu ďalšieho času. Tento problém sa dá prekonať len tým, že rozhodovacie orgány prekonajú strach a nedôveru voči investorom a budú zmýšľať proaktívne, t.j. vynakladať verejné prostriedky na efektívny marketing krajiny a granty pre tie najlepšie projekty. Inak nás opäť predbehnú susedia.
V súčasnosti je horúcim teritóriom, na ktoré sa zameriavajú strategickí investori, skupina transformujúcich sa krajín strednej a východnej Európy (SVE). Medzi nadnárodnými podnikmi panuje asi takáto atmosféra: vedia že by mali byť v SVE, ale nevedia presne v ktorej krajine. Pre ilustráciu medzinárodných trendov na trhu SI, zaujímavým odvetvím sú subdodávky v elektronike. V Európe produkcia tohto sektora v roku 1993 bola 4,8 mld. USD, v polroku 2000 to predstavovalo 21,8 mld. USD a v roku 2003 sa predpokladá 40 mld. USD. Príslušný podiel SVE sa v príslušnom odbornom periodiku uvádza: 0,5 mld. v roku 1993, 4 mld. v polroku 2000 a 13 mld. USD v roku 2003. Podľa názoru írskeho experta, ak Slovensko nebude proaktívnym spôsobom ponúkať atraktívny a konkurencieschopný balík investičných stimulov, môžu sa investori veľmi pravdepodobne rozhodnúť pre susedné tranzitívne ekonomiky a Slovensko zostane úplne bokom a z uvedenej potenciálnej sumy nezíska nič. 
Rozpočtové dimenzie na štátnu podporu SI, o ktorých doposiaľ uvažovala slovenská vláda je podľa írskych odborníkov zbytočne vyhodenými peniazmi. Podpora SI je závažnou činnosťou, ktorá môže priniesť závažné pozitívne prínosy pre ekonomiku. IDA v roku 1998 administrovala granty na projekty SI v sume 149 mil. libier od vlády (8,6 mld. Sk), 8,5 mil. libier z fondov EÚ (493 mil. Sk) a náklady na prevádzku a propagáciu predstavovali 20 mil. libier (1,16 mld. Sk). Platové pomery domácich zamestnancov IDA sú nad úrovňou štátnych zamestnancov, zahraniční delegáti IDA sú platení obdobne ako diplomatickí pracovníci. Takto vynaložené prostriedky priniesli svoj úžitok. Najvýraznejší prínos bol dosiahnutý v zamestnanosti. Írskej vláde sa podarilo znížiť nezamestnanosť z takmer 20% na úroveň blízko 4 %, ktorá sa všeobecne považuje za hranicu plnej zamestnanosti. Tieto údaje sú odvodené z tabuľkovej analýzy nákladov a prínosov štátom financovanej podpory prílevu SI. Túto analýzu sa sekcii stratégie MH SR podarilo skompilovať zo zdrojov rôznych írskych inštitúcií. Princípy úspechu vlády v súťaži o strategické investície nie sú zložité. Chce to odvahu a proaktívne zmýšľanie tých, ktorí rozhodujú o alokácii verejných prostriedkov.

Tabuľka: Analýza prínosov a  nákladov podpory vstupu strategických investícií v Írsku za obdobie 1980 - 1999

Rok	Nezamestnanosť podľa IDI (%)	Nezamestnanosť podľa CSO (%)	Prílev SI do Írska - mil. IEP	Prílev SI do Írska - mil. SKK	Pracovné miesta vytvorené v Írsku všetkými agentúrami 	Pracovné miesta vytvorené v Írsku agentúrou IDA	Granty pre podnikateľov od všetkých agentúr v Írsku 
(v reálnych cenách roku 1999) - tis. IEP	Granty pre podnikateľov od všetkých agentúr v Írsku 
(v reálnych cenách roku 1999) - tis. SKK	Granty pre projekty SI od IDA - celkom 
(v reálnych cenách roku 1999) - tis. IEP	Granty pre projekty SI od IDA – celkom
(v reálnych cenách roku 1999) - tis. SKK	Náklady na prevádzku IDA 
(mil. IEP)	Náklady na prevádzku IDA 
(mil. SKK)	Počet pracovníkov IDA	
1980	n.a.	n.a.	n.a.	n.a.	8 308	6 410	159 584	9 255 872	125 907	7 302 606	n.a.	n.a.	n.a.	
1981	n.a.	n.a.	n.a.	n.a.	7 723	6 161	191 084	11 082 872	159 809	9 268 922	n.a.	n.a.	n.a.	
1982	n.a.	n.a.	n.a.	n.a.	7 111	5 806	161 126	9 345 308	135 682	7 869 556	n.a.	n.a.	n.a.	
1983	n.a.	n.a.	n.a.	n.a.	7 676	6 238	161 253	9 352 674	126 547	7 339 726	n.a.	n.a.	n.a.	
1984	n.a.	n.a.	n.a.	n.a.	7 976	5 711	141 265	8 193 370	123 362	7 154 996	n.a.	n.a.	n.a.	
1985	n.a.	n.a.	n.a.	n.a.	6 972	5 638	148 652	8 621 816	124 410	7 215 780	n.a.	n.a.	n.a.	
1986	19,5	n.a.	n.a.	n.a.	6 916	5 727	136 723	7 929 934	112 605	6 531 090	20	1 160	n.a.	
1987	19,6	n.a.	217	12 586	6 440	4 985	128 466	7 451 028	105 899	6 142 142	20	1 160	n.a.	
1988	19,6	16,3	169	9 802	8 254	6 395	104 383	6 054 214	88 111	5 110 438	21	1 218	n.a.	
1989	19,3	15	136	7 888	8 999	7 616	83 007	4 814 406	70 325	4 078 850	21,5	1 247	n.a.	
1990	18,5	12,9	125	7 250	9 106	7 495	91 263	5 293 254	77 816	4 513 328	23	1 334	n.a.	
1991	16	14,7	232	13 456	8 292	6 789	121 699	7 058 542	99 150	5 750 700	24	1 392	n.a.	
1992	13	15,1	221	12 818	8 504	7 014	110 389	6 402 562	85 856	4 979 648	24,4	1 415	n.a.	
1993	11	15,7	261	15 138	9 126	7 881	122 737	7 118 746	90 115	5 226 670	25	1 450	n.a.	
1994	8	14,7	207	12 006	11 647	9 683	104 533	6 062 914	89 485	5 190 130	14	812	174	
1995	7	12,2	235	13 630	12 978	11 619	130 166	7 549 628	104 242	6 046 036	15	870	229	
1996	6	11,9	360	20 880	14 886	13 155	185 585	10 763 930	153 112	8 880 496	18	1 044	276	
1997	5,5	10,3	383	22 214	16 225	14 549	174 089	10 097 162	149 857	8 691 706	18,4	1 067	287	
1998	4,9	7,8	415	24 070	17 613	15 854	160 528	9 310 624	140 132	8 127 656	19,9	1 154	292	
1999	4,5	5,7	n.a.	n.a.	19 190	17 012	145 562	8 442 596	129 997	7 539 826	21	1 218	295	
Prameň: Analýza MH SR zo zdrojov írskych inštitúcií, 2001