Správa o prehľade celkovej interoperability PzM - 2002

Na základe   rozhodnutia Severoatlantickej aliancie je súčasťou prípravy na pražský  samit v novembri 2002  vykonať v kandidujúcich krajinách v roku 2002 samostatný hodnotiaci cyklus plnenia prístupových úloh. Individuálne hodnotenie Slovenskej republiky sa vykonáva na základe dokumentu Prehľad  celkovej interoperability PzM – 2002. Štruktúru tohto dokumentu zostavili orgány NATO (sekcia obranného plánovania a operácií Medzinárodného sekretariátu (DPAO) s cieľom zjednotiť a skvalitniť proces získavania informácií v rámci programu Partnerstvo za mier (PzM). Dokument  poskytuje informácie o  plánovanom a hodnotiacom procese PzM (PARP) a Akčnom pláne členstva (MAP), ako aj informácie o pokroku v oblasti prípravy vyčlenených síl a  interoperability ozbrojených síl Slovenskej republiky. Sprehľadňuje  obranné plánovanie s cieľom  zvyšovať dôveru medzi členskými štátmi a štátmi uchádzajúcimi sa o členstvo. Prehľad celkovej interoperability PzM sa aktualizuje každé dva roky. Dokument „Prehľad celkovej interoperability PzM – 2002“ je obsahovo členený do troch častí.

Obsah prvej časti dokumentu je zameraný na program partnerstva za mier (PzM) a inindividuálne programy partnerstva (IPP)

V porovnaní s predchádzajúcim obdobím Slovenská republika dosiahla významný pokrok v definovaní svojich bezpečnostných a obranných cieľov. Národná rada Slovenskej republiky schválila Bezpečnostnú stratégiu Slovenskej republiky, Obrannú stratégiu Slovenskej republiky a Vojenskú stratégiu Slovenskej republiky. 
	Schválením uvedených strategických dokumentov konsenzuálnym spôsobom sa zabezpečila transparentnosť bezpečnostnej, obrannej a vojenskej politiky Slovenskej republiky, ako aj ich stabilita. 
V roku 2002 bol dosiahnutý výrazný pokrok v legislatívno - právnej oblasti. Národná rada Slovenskej republiky schválila Ústavný zákon č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky, zákon č. 320/2002 Z. z. o brannej povinnosti, zákon č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky, čím vytvorila pevný legislatívno - právny rámec v oblasti bezpečnosti a obrany.
Ďalej sa skvalitnila angažovanosť Slovenskej republiky v plánovaní a vykonávaní aktivít Individuálneho programu partnerstva (IPP). Zredukovaním počtu aktivít stúpla kvalita namiesto kvantity, ktorá sa stala určujúcim kritériom pri zaraďovaní aktivít z pracovného programu partnerstva (PWP) do IPP. Celkom bolo v roku 2002 do IPP zaradených 371 aktivít z PWP a ďalších 9 v súlade s programom PzM. Oproti roku 2001 to predstavuje redukciu o približne 20 %.  Na realizáciu aktivít  IPP za prvých šesť mesiacov bolo z celkovej vyčlenenej sumy 21 miliónov Sk použitých 9,8 milióna Sk, čo je 49 % celkového objemu vyčlenených financií. V tomto roku Slovenská republika výrazne znížila čerpanie podporných fondov NATO, hlavne dôslednejším výberom jednotlivých aktivít, znížením počtov účastníkov na nich a zvýšením vlastných finančných fondov na ich pokrytie. 
Zameranie bilaterálnej spolupráce odrážalo plnenie strategického integračného smeru zahraničnej politiky vlády Slovenskej republiky jej dosiahnutie plnohodnotného členstva v NATO. V oblasti politicko-vojenských vzťahov využívala Slovenská republika priestor otvoreného dialógu s cieľom získať podporu jednotlivých členských krajín NATO pri presadzovaní záujmu začleňovania Slovenskej republiky do NATO. V súlade s rozpracovaním  Programového  vyhlásenia  vlády Slovenskej republiky bolo hlavné úsilie zamerané na rozvoj spolupráce predovšetkým s ozbrojenými silami Spojených štátov amerických. S cieľom udržať intenzitu a efektívnosť spolupráce Slovenská republika pokračovala v rozvoji stykov so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, Francúzskou republikou a Spolkovou republikou Nemecko, kde patrila spolupráca k najrozsiahlejším. Oproti predchádzajúcemu obdobiu sa skvalitnila spolupráca s ozbrojenými silami Kanady, Holandského kráľovstva a Belgického kráľovstva. S ďalšími partnermi (Tureckou republikou, Talianskou republikou, Helénskou republikou, Nórskym kráľovstvom, Španielskym kráľovstvom, Portugalskou republikou, Dánskym kráľovstvom) vychádzala spolupráca so základných zmluvných dokumentov a jej rozsah, ako aj zameranie vychádzalo zo súčasných možností.
Z celkového pohľadu možno spoluprácu s členskými krajinami NATO v hodnotenom období charakterizovať ako ich úprimnú snahu pomôcť Slovenskej republike v jej integračnom snažení. Pritom dôraz bol položený na ďalšie zvýšenie schopnosti kooperovať s armádami členských krajín NATO a na plnenie kritérií v oblasti kompatibility a interoperability.
Pozornosť spolupráce so susednými štátmi – členskými krajinami NATO bola sústreďovaná najmä do oblasti prípravy zásadných politicko-vojenských dokumentov týkajúcich sa obrany a bezpečnosti, obrannej politiky a obranného plánovania, rozpočtovania, operačných doktrín a administratívnych štandardov, reformy a tvorby štruktúr, výstavby armády, prípravy personálu, personálneho manažmentu, systému vzdelávania a výcviku s dôrazom na malé jednotky,  modernizácie a štandardizácie, systémov C3I a legislatívnych otázok spojených s členstvom v NATO. Významným príspevkom na posilnenie bezpečnosti v regióne a zapojenia sa Slovenskej republiky do úsilia NATO na mierové riešenie situácie   na Balkáne bolo slávnostné otvorenie veliteľstva a štábu spoločnej česko-poľsko-slovenskej mnohonárodnej brigády v Topoľčanoch 30. mája 2002, ako aj a vyslanie spoločného česko-slovenského práporu pre operáciu KFOR do Kosova. Slovenská republika tým jasne potvrdila, že nechce byť len pasívnym konzumentom bezpečnosti, ale chce sa aktívne podieľať na jej upevňovaní. V januári 2002  v Budapešti a v máji 2002 v Piešťanoch  sa uskutočnili stretnutia ministrov obrany Višegradskej  štvorky (V4), na  ktorých bolo rozhodnuté  o modernizácii vrtuľníka Mi-24 a v Piešťanoch k tomu podpísaná aj medzivládna dohoda. So susednými štátmi Rakúskom a Ukrajinou rezort ministerstva obrany rozvíjal vzájomnú spoluprácu  so zameraním na ďalšie upevňovanie dobrých susedských vzťahov, posilňovanie dôvery a bezpečnosti v regióne.   
Okrem spolupráce s členskými krajinami NATO a susednými krajinami Slovenská republika sa usilovala o rozvoj vzájomnej spolupráce aj s ďalšími krajinami v súlade so  základnými princípmi zahraničnej politiky Slovenskej republiky. V tomto kontexte  a v duchu Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky boli rozvíjané korektné, vyvážené vzťahy s Ruskou federáciou a bola snaha o rozvoj spolupráce s jednotlivými krajinami Balkánu. Pozornosť bola venovaná vzťahom a ich rozvoju aj s niektorými krajinami Blízkeho východu, Ázie a Afriky.

Obsah druhej časti dokumentu je zameraný na plánovací a hodnotiaci proces partnerstva za mier (PzM)

V hodnotenom období sa skvalitnil systém obranného plánovania. Na základe dokumentu Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010 schválený Národnou radou  Slovenskej republiky 11. júla 2002, bol vypracovaný Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky a Programový plán rezortu ministerstva obrany na roky 2003 až 2008. Tento obsahuje rozpracovanie a aktualizáciu rozvojových programov, ktoré budú každoročne predkladané na schválenie Národnej rade Slovenskej republiky . 
Pokročilo sa v príprave obranného plánovania Slovenskej republiky spracovaním dokumentu Metodika pre obranné plánovanie Slovenskej republiky, ktorú schválila vláda Slovenskej republiky v máji 2002.
Slovenská republika v roku 2002 významne prispela k riešeniu krízových situácií a operácií na podporu mieru silami a prostriedkami pre tieto operácie. 
            V rámci podpory cieľov Programu partnerstva za mier sa jednotky ozbrojených síl Slovenskej republiky zúčastnili v roku 2001 20 medzinárodných cvičení a v roku 2002 sa zúčastnia 11 cvičení, z toho 2 leteckých. Príslušníci ozbrojených síl Slovenskej republiky svojou účasťou dosiahli významné výsledky na cvičeniach ALLIED EFFORT 01, STRONG RESOLVE 02 (precvičovanie konceptu CJTF), COOPERATIVE KEY 01 – letecké cvičenie a v rámci dvojstrannej spolupráce s Armádou Českej republiky už v poradí tretie cvičenie MODRÁ LÍNIA. Nadobudnuté skúsenosti a vedomosti boli zapracované do hlavných plánovacích a riadiacich dokumentov výcviku štábov  a sú využívané v priebehu vykonávania nácvikov a cvičení ozbrojených síl Slovenskej republiky.   
          V roku 2002 po prvýkrát ozbrojené sily Slovenskej republiky v spolupráci s Armádou Českej republiky na území Slovenskej republiky organizovali medzinárodnú konferenciu o doktrínach za účasti 21 krajín sveta s tematikou na vykonávanie mierových operácií na podporu mieru. Konferencia bola veľkým prínosom pre ozbrojené sily Slovenskej republiky v tom, že boli získané cenné informácie o plánovaní, príprave, výcviku, nasadení, sťahovaní a všestrannom zabezpečení jednotiek plniacich úlohy v operáciách na podporu mieru. 
	Prijatím Technickej dohody boli vytvorené priaznivé podmienky na spoločnú prípravu štábov a výcvik ženijnej roty vyčlenenej do projektu TISA. 
Do súčasného obdobia  sa v mierových misiách v Chorvátsku, Bosne, Slavónii, Východnom timore, na Golanských výšinách, v Angoloe, Eritrii, Kosove a Afganistane zúčastnilo vyše 7 tisíc profesionálnych vojakov. V súčasnosti je ich 780 v zahraničí, vrátane Afganistanu. Približne dvojnásobný počet sa pripravuje vystriedať ich.
Na plnenie úloh v jednotlivých misiách pod vedením NATO a OSN bolo v roku 2002 vycvičených celkom 961 vojakov. Úsilie výcviku bolo zamerané na výcvik jednotiek pre  vojenské misie KFOR, UNMEE, UNDOF a UNFICYP. 
	Od doby svojho vzniku Slovenská republika nikdy nedisponovala a ani v súčasnosti nedisponuje žiadnymi zbraňami hromadného ničenia. 
V súvislosti s teroristickými útokmi na USA 11. septembra 2001 sa Slovenská republika pridala k štátom, ktoré prijali opatrenia pre boj s terorizmom, s cieľom znemožniť vykonanie teroristických útokov na dôležité štátne a vojenské objekty.
V rámci operácie Trvalá sloboda Slovenská republika poskytla vzdušný priestor leteckým silám USA a Nemecka a vyslala ženijnú jednotku ozbrojených síl Slovenskej republiky do Afganistanu 19. augusta 2002.  

Obsah tretej časti dokumentu je zameraný na dosiahnutý pokrok v plnení úloh akčného plán členstva (MAP)

	V roku  2002 Slovenská republika dosiahla značný pokrok v implementácii partnerských cieľov. Zo 64 partnerských cieľov, ktoré Slovenská republika prijala v roku 2001, bolo 6 partnerských cieľov implementovaných. 
Bolo realizované posilnenie logistického velenia a riadenia, zdokonalenie detekcie mín a odmínovacie schopnosti. Bola dokončená vnútorná štruktúra veliteľstva pozemných síl, realizované personálne obsadenie štábov civilnej a vojenskej spolupráce (CIMIC), projekt manipulácie s palivom pre pozemné vojská a realizovaný partnersky ciel vševojskovej PVO.
V roku 2002 prístupy Slovenskej republiky k vojenským a obranným prípravám na členstvo v NATO plne rešpektovali závery Washingtonského summitu. 
Slovenská republika prijala 55 partnerských cieľov na obdobie rokov 2002 až 2006. Celkové náklady na plnenie partnerských cieľov predstavujú 16 625,95 mil. Sk. Z celkového počtu 55 partnerských cieľov je 23 všeobecných, 16 cieľov je určených pre pozemné sily a 16 cieľov je určených pre vzdušné sily. Analýzy partnerských cieľov na roky 2003 až 2008 potvrdzujú úzku previazanosť s prebiehajúcou reformou ozbrojených síl Slovenskej republiky podľa dokumentu Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010. Plnenie partnerských cieľov je z časového hľadiska namodelované tak, aby Slovenská republika bola kedykoľvek pripravená po prijatí politických rozhodnutí o rozšírení NATO a prizvaní Slovenskej republiky k prístupovým rozhovorom kontinuálne prejsť do etapy prístupového procesu. 
Pokročilo sa v jazykovej pripravenosti, kde oproti roku 2001 vzrástol počet jazykovo spôsobilých príslušníkov rezortu ministerstva obrany o 964 osôb.
Prehľad o celkovom počte vydaných osvedčení o jazykovej spôsobilosti STANAG v rezorte ministerstva obrany dokumentuje nasledujúca tabuľka.
Cudzí jazyk | 1. stupeň | 2. stupeň | 3. stupeň | Spolu
| 2001 | 2002 | 2001 | 2002 | 2001 | 2002 | 2001 | 2002
Anglický jazyk | 2325 | 2792 | 1051 | 1406 | 150 | 233 | 3526 | 4431
Francúzsky jazyk | 68 | 77 | 30 | 37 | 8 | 9 | 106 | 123
Nemecký jazyk | 182 | 202 | 131 | 149 | 6 | 10 | 319 | 361
Spolu | 2575 | 3071 | 1212 | 1592 | 164 | 252 | 3951 | 4915
	Pokročilo sa v plnení  Národného programu pre bezpečnostnú spoluprácu s NATO zriadením osobitného pracoviska na úseku ochrany utajovaných skutočností v súlade so zákonom č. 241/2002 Z. z.
	V pozemných silách došlo k zvýšeniu pripravenosti deklarovaných jednotiek čaty radiačnej chemickej biologickej obrany a ochrany, batérie protivzdušnej obrany, vyčlenených protiteroristických jednotiek a  ženijnej roty.
	Vo vzdušných silách bola ukončená príprava a vykonané nasadenie dvoch vrtuľníkov Mi-17 do operácie KFOR v Kosove. Plánovaný partnerský cieľ mať na mierové operácie pripravený jeden roj vrtuľníkov Mi-17 bude splnený do konca tohto roka.

Ozbrojené sily 

V roku 2002 sa pokročilo v systémovom riadení ozbrojených síl Slovenskej republiky, realizáciou uznesenia vlády č. 752 k jednotnému riadeniu ozbrojených síl a delimitácie vojsk Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Železničného vojska Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky.
Ozbrojené sily Slovenskej republiky tvoria  pozemné sily, vzdušné sily a sily výcviku a podpory.
V roku 2002 pokračovala reforma ozbrojených síl spojená so znížením počtov osôb, techniky, materiálnych zásob i uvoľňovaním vojenských objektov, s cieľom znížiť prevádzkové náklady, začať náročný a plnohodnotný výcvik tých jednotiek, ktoré zostanú v novej organizačnej štruktúre. Došlo k redukcii organizačných zložiek Ministerstva obrany Slovenskej republiky a Generálneho štábu ozbrojených síl Slovenskej republiky, čím sa efektívnejšia štruktúra s vyváženým počtom sekcií a  štábov. Vytvorila sa hospodárnejšia organizácia s vylúčením duplicít. Počty ozbrojených síl Slovenskej republiky boli zredukované približne o 6 300 osôb.
	Ozbrojené sily Slovenskej republiky sú pripravené na prechod z mierového na vojnový stav, splniť mobilizačnú úlohu a dosiahnuť mobilizačnú pohotovosť podľa Plánu mobilizačného rozvinovania vojsk. Zväzky, útvary a zariadenia majú spracované (spresnené) plány uvádzania do bojovej pohotovosti. Ich mobilizačné plány sú časovo, obsahovo a priestorovo zladené. Velitelia, štáby a mobilizační vykonávatelia sú pripravení na plnenie mobilizačných činností. Mobilizačné pracoviská sú dokumentačne, personálne, materiálne zabezpečené, čím sa vytvárali  podmienky pre prijatie, zaradenie a vystrojenie mobilizačných záloh.

Pozemné sily

	Výcvik jednotiek pozemných síl v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi bol vykonávaný s väčšou intenzitou. Súčasťou tohto výcviku bolo riešenie otázok poskytovania pomoci pri živelných katastrofách, ekologických haváriách a na riešenie iných nevojenských ohrození.     V príprave mechanizovaných a tankových jednotiek bolo vykonané jedno práporné taktické cvičenie s bojovou streľbou (TC s BS), 22 rotných TC s BS a výcvik v prekonávaní vodnej prekážky. Bola vykonaná príprava veliteľov a štábov v simulačných centrách Liptovský Mikuláš a Košice.

Vzdušné sily 

	Operačná príprava letectva prebieha podľa programov, ktoré boli doplnené a upravené podľa štandardov NATO. V porovnaní s rokom 2001 došlo k nárastu letových hodín na všetkých typoch lietadiel a vrtuľníkov tak, že vybrané letové osádky ku koncu roka 2002 dosiahnu nálet 120 hodín, čo sa pozitívne prejavilo v stave vycvičenosti letových osádok. 
	Vyvrcholením prípravy vzdušných síl bolo vykonanie strelieb protivzdušnej obrany v dňoch 20. až 23. augusta 2002 a strelieb MIG29 v dňoch 9. až 11. septembra 2002 na Balte. Obidve streľby boli vykonané s výborným hodnotením. Takéto zamestnanie bolo posledný krát vykonané v roku 1995. 
Letecký výcvik – Nálet pilotov sa od roku 1993 trvalo znižoval až do roku 2000, čo dokumentuje nasledujúca tabuľka.

Výcvikový rok

Celkový nálet

Priemerný nálet na pilota

Zaradených
pilotov

1994 | 14 500 hod. | 37,0 hod. | 391
1995 | 13 436 hod. | 35,0 hod. | 383
1996 | 12 020 hod. | 30,0 hod. | 400
1997 | 7 120 hod. | 21,0 hod. | 339
1998 | 4 984 hod. | 20,0 hod. | 247
1999 | 3 625 hod. | 15,0 hod. | 236
2000 | 5 489 hod. | 27,5 hod. | 200
2001 | 8 300 hod. | 51,2 hod. | 162
2002 | 8 824 hod. | 56,5 hod. | 156

Priemerný nálet 56,5 hod. v roku 2002 znamená najväčší priemerný nálet za celú existenciu vzdušných síl. Je reálny predpoklad tento plán splniť, stav splnenia leteckého výcviku k 26. júlu 2002 činí 5932,55 nalietaných hodín, čo predstavuje 67,2 % z ročného plánu.

Sily výcviku a podpory

Sily výcviku a podpory boli 1. júla 2002 zriadené zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky. Veliteľstvo síl výcviku a podpory  je  dislokované v posádke Trenčín. 
Cieľom vytvorenia veliteľstva síl výcviku a podpory bolo sústrediť pod jedno operačné veliteľstvo útvary a zariadenia, ktoré budú vykonávať činnosti základného, odborného a  špeciálneho výcviku,  podpory v prospech pozemných síl, vzdušných síl a ostatných útvarov a zariadení ozbrojených síl Slovenskej republiky.

Personál

	V roku 2002 došlo oproti predchádzajúcemu obdobiu k výraznému  zníženiu početných stavov vojakov a civilného personálu rezortu ministerstva obrany približne o 7 500 osôb.
Rok | 2001 | 2002
Vojaci | 33 000 | 26 000
Civilní personál | 12 500 | 11 500
Celkom | 45 000 | 37 500

V súlade so schválenou koncepciou profesionalizácie personálnych štruktúr ozbrojených síl Slovenskej republiky bolo v roku 2002 sprofesionalizovaných viac ako 1000 funkcií. Celkovo bolo sprofesionalizovaných viac ako 60 % funkcií v pozemných silách.

Záver

Rok 2002 v plnení úloh prístupového procesu Slovenskej republiky do štruktúr NATO bol najúspešnejší. Podarilo sa v ňom legislatíve zabezpečiť strategické smerovanie Slovenskej republiky do európskych štruktúr a NATO. 
Dokument Prehľad celkovej interoperability PzM – 2002 prezentuje dosiahnutý pokrok v príprave Slovenskej republiky na členstvo v NATO od posledného hodnotiaceho cyklu kandidujúcich krajín na členstvo v NATO a zviditeľňuje stav plnenia úloh vyplývajúcich  z koncepčných a plánovacích dokumentov, tak ako je uvedené v jednotlivých častiach dokumentu Prehľad celkovej interoperability PzM  – 2002.
Slovenská republika pokladá za prioritné v roku 2003 v oblasti obranných a vojenských otázok pokračovať v procese prehodnotenia obrany, v súlade s dokumentom  Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010 a z implementačnými plánmi. V ďalšom období bude hlavné úsilie bude sústredené na prípravu vyčlenených prvkov vzdušných síl na pôsobenie v spoločnom systéme PVO, zvyšovanie operačných síl vysokej a nižšej pripravenosti, ktoré sa budú zúčastňovať na operáciách na podporu nielen pod vedením NATO, hlavne na rozvoj síl schopných prispieť ku kolektívnej obrane a riešenie krízových situácií mimo vlastného územia. Trvalo bude pokračovať modernizácia systémov, velenia, riadenia, spojenia a výcvikovej základe. Prednostne  sa bude pokračovať v štandartizácii postupov v ochrane informácií, na zvyšovanie úrovne vycvičenosti jednotiek a pripravenosti veliteľstiev v súlade s doktrínami a postupmi NATO. V oblasti personálnej politiky bude trvalo kladený dôraz na odbornú a jazykovú prípravu, zníženie počtov jednotiek a personálu. V neposlednej miere budeme pokračovať v projekte profesionalizácie vybratých útvarov.