Správa o priebehu cvičenia krízového manažmentu NATO CMX 06

1. Úvod
1.1. V dňoch 1. – 7. marca 2006 sa uskutočnilo pravidelné každoročné cvičenie krízového manažmentu NATO na politickej a vojensko-strategickej úrovni pod označením CMX 06 (ďalej len “cvičenie”). Zúčastnili sa na ňom vrcholné orgány krízového manažmentu členských krajín NATO, príslušné štruktúry v sídle NATO (národné delegácie, Severoatlantická rada a ďalšie výbory, Medzinárodný sekretariát, Medzinárodný vojenský štáb) a strategické veliteľstvá s priamo podriadenými veliteľstvami. Riadiacim cvičenia bol GT NATO J. de Hoop Scheffer. Námetom cvičenia bolo riešenie krízovej situácie s asymetrickými hrozbami pochádzajúcimi z oblasti mimo severoatlantického priestoru. Cvičenia sa zúčastnili pozorovatelia z EÚ, OSN a OBSE a o jeho priebehu bol poskytnutý brífing predstaviteľom partnerských krajín.
1.2. Za Slovenskú republiku (SR) sa cvičenia zúčastnili zástupcovia a zložky Ministerstva obrany  SR (MO SR), Ministerstva zahraničných vecí SR (MZV SR), Ministerstva vnútra SR (MV SR), Úradu vlády SR (ÚV SR)/Kancelárie Bezpečnostnej rady SR (KBR SR), Slovenskej informačnej služby (SIS), Stála delegácia (SD) SR pri NATO a vyslaní zástupcovia jednotlivých rezortov do orgánov NATO. 

2. Splnenie cieľov cvičenia
2.1. Základný cieľ cvičenia v SR - precvičenie všeobecnej schopnosti SR aktívne pôsobiť v rámci NATO pri riešení krízovej situácie o vysokej intenzite a dynamike a to tak vo svete, ako aj pri riešení vnútornej krízovej situácie – bol splnený. 
Počas cvičenia bola v SR precvičená činnosť orgánov krízového riadenia zainteresovaných rezortov a ústredných orgánov štátnej správy (ÚOŠS) pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení, ako aj ich vzájomná spolupráca s ďalšími ÚOŠS. Zároveň boli overované pripravované opatrenia vyplývajúce z manuálu NATO systému reagovania na krízu (NATO Crisis Response System Manual – NCRS Manual) a bola simulovaná činnosť doposiaľ nevytvoreného prvku krízového manažmentu SR – národného situačného centra (SITCEN).
2.2. Splnenie ďalších cieľov: 
-	V priebehu cvičenia zapojené ministerstvá a ďalšie ÚOŠS samostatne, vo vzájomnej interakcii, alebo v spolupráci s NATO splnili z cvičenia im vyplývajúce úlohy pri  riešení krízovej situácie zahrnujúcej hrozbu terorizmu a použitia zbraní hromadného ničenia proti obyvateľstvu a kritickej infraštruktúre.
-	Bola precvičená medzirezortná koordinácia a rozhodovacie procesy do úrovne BR SR/vlády SR, spojené s riešením krízovej situácie.
-	Boli preskúšané komunikačné systémy, technické možnosti zúčastnených rezortov, schopnosť prijímať utajované skutočnosti z NATO pri vysokej intenzite a dynamike činnosti, a to priamo alebo prostredníctvom SD SR pri NATO. Taktiež boli preverené možnosti spätného zasielania rozhodnutí a inštrukcií z ústredia. 
-	Bola simulovaná činnosť pri využívaní NCRS manuálu; SR prostredníctvom MO SR reagovala na všetky vyhlásené opatrenia NCRS a bola aktívna aj vo vyhlasovaní národne implementovaných opatrení.
-	Precvičené boli súčasné aj vytvárajúce sa opatrenia, postupy a riešenia orgánov krízového riadenia SR pri riešení vnútornej krízovej situácie (podľa scenára „CMX 06 Križovany“).
2.3. Okrem plnenia uvedených cieľov SR implementovala potrebné opatrenia súvisiace s ochranou proti chemickým, biologickým a jadrovým zbraniam. V súvislosti s riešením následkov krízovej situácie preukázala SR pripravenosť zaslať, v rámci svojich prepravných a materiálnych možností, humanitárnu pomoc do krízovej oblasti. 
2.4. Do cvičenia boli zainteresovaní kompetentní riadiaci a odborní zamestnanci rezortov vrátane časti ich vrcholového manažmentu, čo posilnilo rozhodovaciu schopnosť rezortov počas cvičenia a zároveň umožnilo vedúcim pracovníkom bližšie sa zoznámiť s koncepciami, postupmi a opatreniami krízového manažmentu NATO.

3. Zhrnutie skúseností z cvičenia
3.1. 	Aplikovaný systém kolektívneho riadenia cvičenia s rotujúcim predsedníctvom bol v prípade CMX 06 východiskom z núdze a ukázal sa ako nesystémový, keďže jednotlivé ústredné orgány majú svoje špecifické postavenie pri prijímaní opatrení a vykonávaní činností v súvislosti s riešením krízových situácií. V prípade rozšírenia riadiaceho štábu SR (SK DISTAFF) o ďalšie rezorty by bolo nemysliteľné, aby sa všetky zúčastnené zložky striedali v predsedníctve. Riadenie cvičenia vrátane jeho prípravy by malo byť uskutočňované jedným subjektom a pokiaľ možno bez systémových a personálnych zmien v priebehu celého plánovacieho cyklu. 
3.2.	Opakovane sa potvrdila potreba vytvorenia národného SITCEN-u ako ústredného situačného a analytického pracoviska. Tento orgán by mal byť zároveň kontaktným bodom pre národné SITCEN-y iných krajín NATO/členských štátov EÚ, ako aj pre SITCEN NATO, resp. SITCEN EÚ. Pre potrebu cvičenia vytvorilo MO SR na báze svojho rezortného SITCEN simulované národné SITCEN, čo malo veľmi pozitívny vplyv na skvalitnenie a urýchlenie rozhodovacieho procesu .
3.3. Dočasné cvičné účty na pracovných staniciach komunikačného systému NATO (CRONOS) pre SK DISTAFF a ďalšie odborné skupiny sa podarilo zriadiť až tesne pred začiatkom cvičenia, čo ovplyvnilo možnosť vopred otestovať funkčnosť celkového komunikačného systému z pohľadu SR. V úvodnej časti cvičenia však bola väčšina problémov s technickou stránkou komunikácie odstránená. V súvislosti s prípravou implementácie NCRS v SR sa javí ako potrebné zriadenie výstupných terminálov systému CRONOS aj v niektorých ďalších rezortoch, okrem už jestvujúcich na MO SR a MZV SR.
3.4. V priebehu cvičenia dochádzalo k lavínovitému nárastu počtu spracovávaných utajovaných dokumentov, čo bolo náročné na čas samotného prenosu cez elektronické médiá, ako aj na ich na štúdium.
Výhodou elektronickej komunikácie je jej rýchlosť, nevýhodou súčasný malý počet stálych terminálových staníc, resp. ich úplná absencia v niektorých rezortoch. Pri prenose a rozširovaní tlačených materiálov je potrebné počítať s vysokou časovou náročnosťou (tlač, rozmnožovanie, evidencia a distribúcia), čo spomaľuje rozhodovacie procesy. Osvedčilo sa využívanie elektronických nosičov typu CD; k ďalšiemu zefektívneniu a urýchleniu prenosu informácií by prispelo napr. využívanie pamäťových kariet, bude však potrebné vyriešiť otázky ochrany informácií na takýchto médiách.
Vzhľadom na to, že počas cvičenia bolo potrebné prijímať a odosielať dokumenty na 24 hodinovej báze v trvaní niekoľkých dní vrátane víkendu, bolo potrebné zabezpečiť pohotovosť zamestnancov v registroch cvičiacich rezortov aj Národného bezpečnostného úradu (NBÚ), ktorá prispela k zlepšeniu toku informácií a možnosti reagovania SR v reálnom čase na vývoj udalostí v priebehu cvičenia. Výmena utajovaných skutočností mimo pracovný čas však ostáva komplikovanou záležitosťou. Z dlhodobého hľadiska je potrebné príjem a odosielanie utajovaných skutočností na všetkých zainteresovaných rezortoch ešte systémovo doriešiť, a to (najneskôr) s dostatočným časovým predstihom pred nasledujúcim cvičením obdobného druhu.
3.5. V úvodnej fáze nebolo precvičované (ani simulované) mediálne centrum ako ústredný komunikačný bod SR na príjem a poskytovanie mediálnych správ o vývoji krízy počas cvičenia; napokon táto úloha bola dodatočne simulovaná hovorcom Ozbrojených síl SR (OS SR). Vzhľadom na to, že každá kríza je široko sledovaná a prezentovaná obyvateľstvu prostredníctvom médií, ukazuje sa  potreba mať v štruktúrach krízového manažmentu zapojených aj pripravených mediálnych odborníkov (na takúto potrebu poukazujú aj príslušné orgány NATO, ktoré vyzývajú, aby súčasťou národných riadiacich a cvičiacich štábov boli aj mediálne operačné centrá). 

4. Návrhy a odporúčania na základe cvičenia CMX 06

A. V rámci ďalšieho rozvoja koncepcie bezpečnostného systému SR:
4.1. Navrhnúť vytvorenie nadrezortného subjektu krízového riadenia, ktorý zabezpečí koordinujúcu úlohu (gestorstvo) pri plnení úloh v oblasti krízového riadenia vrátane účasti na medzinárodnom krízovom manažmente. V tomto kontexte bude potrebné legislatívne špecifikovať vzájomné interakcie (riadenie, koordináciu, spoluprácu) medzi jednotlivými systémami a podsystémami krízového manažmentu SR.
4.2. Vytvoriť stále SITCEN ako nástroj permanentného monitorovania krízových situácií, spracovávania ich analýz a návrhov riešení; SITCEN by malo byť tiež miestom s vybudovanou potrebnou infraštruktúrou pre možné zasadnutia krízového štábu, BR SR alebo vlády SR. (Dopracovať a realizovať projekt stáleho SITCEN ako organizačného prvku národného systému krízového riadenia je potrebné aj v súlade so spojeneckými záväzkami SR.) 
4.3. Rozpracovať a implementovať NCRS  manuál na podmienky SR. 
4.4. Spracovať koncepciu ochrany kritickej infraštruktúry SR. 
4.5. Zabezpečiť vybudovanie certifikovaného systému prenosu utajovaných informácií pre potreby krízového riadenia na všetky relevantné ministerstvá a ústredné orgány štátnej správy.

B. V záujme zachovania spôsobilostí národného systému krízového riadenia pravidelne organizovať rezortné cvičenia krízového manažmentu. Cvičenia typu CMX a CME (CME - cvičenie krízového manažmentu EU) považovať za vyvrcholenie prípravy orgánov SR na pôsobenie pri riešení krízových situácií. Pre ďalšie skvalitnenie účasti na cvičeniach typu CMX (CME) je potrebné:
4.6. Podľa charakteru cvičení do ich priebehu zainteresovať aj ďalšie rezorty a ÚOŠS (okrem tých, ktoré cvičili v rámci CMX 06). Napr. na rozhodovaní o vyslaní jednotiek či zaslaní humanitárnej pomoci do zahraničia sa v rámci vlády SR podieľajú všetky rezorty; taktiež pri implementácii opatrení NCRS majú svoje úlohy viaceré rezorty.
4.7. Súčasne mať však na zreteli, aby úroveň ambícií SR pri zapájaní do cvičení krízového manažmentu bola podložená príslušnými zdrojmi a kapacitami (plánovanie finančných prostriedkov na cvičenia, vytváranie potrebnej infraštruktúry pre informačné toky utajovaných skutočností, dlhodobé vzdelávanie a príprava pracovníkov v oblasti bezpečnosti a krízového manažmentu). V súvislosti s prípravou odborníkov na krízový manažment by mala byť spracovaná koncepcia vzdelávania a účasti na cvičeniach krízového manažmentu v rámci SR.
4.8. Včas určiť riadiaceho cvičenia (koordinátora), ktorý bude za SR riadiť prípravu a vykonanie cvičenia. Funkcia riadiaceho (koordinátora) je kľúčová, pretože by sa mal osobne alebo prostredníctvom svojho zástupcu zúčastňovať na plánovacích konferenciách v koordinačnom syndikáte, ktorý má právomoc rozhodovať (ostatné syndikáty túto právomoc nemajú).
V prípade cvičenia CME/CMX 07 sa odporúča, aby koordinačnou/gestorskou funkciou bolo poverené Ministerstvo obrany SR, ktorého predstaviteľ by zároveň bol poverený funkciou riadiaceho cvičenia. Ďalej sa odporúča, aby sa na prvej plánovacej konferencii tohto cvičenia (uskutoční sa v dňoch 9. - 13. 10. 2006) zúčastnili, pod vedením povereného riadiaceho cvičenia – predstaviteľa MO SR – aj zástupcovia KBR SR, MZV SR, MV SR a SIS (v prípade potreby aj ďalší zástupcovia MO SR).
4.9. Pri príprave cvičení včas – na začiatku plánovacieho cyklu, najneskôr však po prvej plánovacej konferencii - sformovať jadro budúceho riadiaceho štábu (SK DISTAFF), zložené z expertov – poradcov, ktorí cvičenie pripravujú, podieľajú sa na vypracovaní jeho celkového scenára, ako aj na vypracovaní národnej pozície pred začiatkom cvičenia (ide napr. o stanovenie základnej pozície SR v rámci NATO, celkovej politiky SR voči krízovej oblasti,  ale i čiastkových politík v jednotlivých plánovacích výboroch /syndikátoch/ a napokon aj návrh spôsobu zapojenia jednotlivých rezortov, a tým aj krajiny ako celku, do cvičenia). 
Jadro riadiaceho štábu by mali tvoriť ľudia s nasledovnými znalosťami a schopnosťami:
a) 	mať skúsenosti z oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky, ako aj príslušné rozhodovacie právomoci či expertné postavenie v odboroch svojej pôsobnosti,
b)	ovládať minimálne jeden až dva cudzie jazyky (na plánovacích konferenciách NATO je rokovacím jazykom angličtina; na plánovacích konferenciách EÚ sú rokovacími jazykmi angličtina a francúzština, bez vzájomného tlmočenia),
c) 	mať požadované bezpečnostné previerky na prístup k utajovaným dokumentom NATO, EÚ, ako aj vnútorným systémovým a koncepčným dokumentom.
4.10. Zainteresovať do prípravy (účasť aspoň jedného zástupcu na plánovacích konferenciách) ako aj do samotného priebehu cvičenia predstaviteľov tlačových odborov a/alebo hovorcov príslušných rezortov a ÚOŠS.
4.11. Využiť na národnej úrovni aj tzv. experimenty NATO uskutočňované v rámci cvičení s cieľom prispieť k formovaniu budúcej podoby Severoatlantickej aliancie a jej fungovania. Uvedené experimenty a ich produkty by mohli byť užitočné najmä pre expertov podieľajúcich sa na vypracovaní bezpečnostných koncepcií, stratégií a formovaní bezpečnostného systému SR.
4.12. Riešiť problém elektronickej komunikácie s NATO počas cvičení účasťou aspoň jedného správcu komunikačných systémov SR (v prípade systému CRONOS z radov príslušníkov Generálneho štábu OS SR) už na plánovacích konferenciách. 
Tento komunikačný expert by mal následne koordinovať prípravu riadiacich a cvičiacich štábov na využívanie komunikačných systémov, v spolupráci s orgánmi NATO zabezpečiť vytváranie potrebných užívateľských účtov a ich zaradenie do adresárových skupín (AIGs) a počas cvičenia dohliadať na prevádzku systémov a pomáhať pri riešení prípadných technických problémov.

5. Cvičenie Križovany – CMX 2006
5.1. Ako súčasť cvičenia NATO CMX 06 bolo v SR, na teritóriu trnavského a nitrianskeho kraja, dňa 2. 3. 2006 vykonané štábne cvičenie na národnej úrovni „Križovany – CMX 2006“ (ďalej len „cvičenie Križovany“). Cvičenie Križovany pripravilo a koordinovalo MV SR, pričom k samotnému priebehu cvičenia každý cvičiaci rezort vydal vlastné organizačné pokyny.
5.2. Hlavnou úlohou cvičenia bolo preveriť postupy a činnosť orgánov krízového riadenia Slovenskej republiky v súlade so zákonom č.387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov. Precvičená bola činnosť orgánov krízového riadenia po vzniku krízovej situácie spôsobenej teroristickým útokom na Transformovňu 400/220/110 kV Križovany, následkom čoho nastal výpadok elektrickej energie na území trnavského a nitrianskeho kraja. Hlavná úloha cvičenia Križovany bola splnená.
5.3. Riadiaci štáb cvičenia pozostával zo zástupcov útvarov ministerstva vnútra SR. Ústredný krízový štáb (ÚKŠ) bol nahradený počas cvičenia cvičným ÚKŠ, do ktorého bolo delegovaných 12 funkcionárov z jednotlivých rezortov a ÚV SR – KBR SR a SIS. 
Cvičiacimi subjektmi boli: Ministerstvo zdravotníctva SR (MZ SR), Ministerstvo hospodárstva SR (MH SR), Ministerstvo dopravy pôšt a telekomunikácií SR (MDPT SR), Ministerstvo životného prostredia SR (MŽP SR), Ministerstvo školstva SR (MŠ SR) a vybrané podriadené zložky uvedených ministerstiev, Úrad jadrového dozoru SR (ÚJD SR), Správa štátnych hmotných rezerv SR (SŠHR SR), SIS, Ústredné operačné stredisko kancelárie prezidenta Prezídia Policajného zboru (ÚOSKa P PZ), Prezídium Hasičského a záchranného zboru MV SR(P HZZ MV SR), Úrad civilnej ochrany MV SR (ÚCO MV SR), Krajský úrad (KÚ) Nitra, KÚ Trnava, Krajské riaditeľstvo Policajného zboru (KR PZ) Nitra, KR PZ Trnava, Krajské riaditeľstvo hasičského a záchranného zboru (KR HZZ) Trnava, KR HZZ Nitra, Slovenské elektrárne, a. s., Západoslovenská energetika, a. s., člen skupiny E.ON a Slovenská elektrizačná prenosová sústava, a. s.
5.4. Cvičenie Križovany začalo dňa 2. 3. 2006 o 08,00 hod. na Úrade krízového manažmentu MV SR. Nasledovalo rozohranie vzniku krízovej situácie - výpadok elektrickej energie spôsobený teroristickým útokom na Transformovňu 400/220/110 kV Križovany spolu s ďalšími sprievodnými sekvenciami, ktoré dopĺňali celkový scenár cvičenia.
V priebehu cvičenia Križovany zasadali krízové štáby príslušných cvičiacich zložiek a uskutočnilo sa jedno zasadnutie cvičného ÚKŠ, na ktorom bola vyhodnotená činnosť jednotlivých cvičiacich zložiek a boli prijaté návrhy na opatrenia. Cvičenie Križovany sa skončilo 2. 3. 2006 v popoludňajších hodinách. 

Návrhy a odporúčania na základe cvičenia Križovany:
a)	Skvalitňovať činnosť krízových štábov na nižších stupňoch riadenia formou odbornej prípravy organizovanej Úradom krízového manažmentu MV SR, ktorej cieľom je odstraňovať nedostatky zistené pri cvičeniach.
b)	Vykonávať cvičenia orgánov krízového riadenia SR na jednotlivých stupňoch riadenia v bezpečnostnom systéme SR za priamej účasti zodpovedných funkcionárov. 
c)	Ministerstvá a ostatné ÚOŠS SR, ktoré budú zaradené do plánu cvičenia, sú povinné plniť úlohy pri jeho príprave a vykonaní podľa pokynov gestora cvičenia.

6. Záver
6.1. Cvičenie CMX 06 splnilo svoje ciele a ukázalo, že SR je pripravená aktívne pôsobiť v rámci krízového manažmentu NATO. Poskytlo cenné poznatky na dolaďovanie existujúcich postupov a opatrení krízového manažmentu SR, ako aj impulzy pre ďalšie formovanie budúcich štruktúr a kapacít bezpečnostného systému SR. V porovnaní s predchádzajúcimi cvičeniami typu CMX a CME je možné aj napriek identifikovaným nedostatkom konštatovať pozitívny posun v rozsahu ako aj kvalite účinkovania orgánov SR pri riešení krízovej situácie na medzinárodnej aj národnej úrovni.
6.2. Cvičenia typu CMX a CME sa popri využívaní skúseností z reálnych krízových situácií môžu stať v budúcnosti cenným nástrojom na overovanie existujúcich a pripravovaných postupov krízového manažmentu v SR, ako aj na dolaďovanie modelov bezpečnostného systému SR.