Program 18-mesačného predsedníctva Španielska, Belgicka a Maďarska v Rade EÚ a priority Slovenskej republiky v kontexte tohto programu

Obsah

1. Hodnotenie obdobia predchádzajúceho 18-mesačného predsedníctva Francúzska, Českej republiky a Švédska v Rade EÚ............................................................................................2
2. Strategický rámec 18-mesačného programu Rady EÚ (z dokumentu Rady EÚ č. 16.771/09).............................................................................................................................3
3. Priority SR v rámci 18-mesačného programu predsedníctva Rady EÚ
2.1 Lisabonská zmluva ......................................................................................................7
2.2 Stratégia EU2020.........................................................................................................7
2.3 Rozpočet, nová finančná perspektíva...........................................................................8
2.4 Hospodárska situácia....................................................................................................9
2.5 Zmena klímy, životné prostredie a energetika...........................................................10
2.6 Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika............................................................11
2.7 Štokholmský program................................................................................................11
2.8 Dunajská stratégia......................................................................................................12
4. Dlhodobé priority Slovenskej republiky vo vzťahu k programu 18-mesačného predsedníctva Rady Európskej únie....................................................................................13

1. Hodnotenie obdobia predchádzajúceho 18-mesačného predsedníctva Francúzska, Českej republiky a Švédska v Rade EÚ 

Prechádzajúce trojpredsedníctvo Francúzska, Českej republiky a Švédska bolo poznačené viacerými faktormi s rozsiahlymi dôsledkami pre celú Európu:

1.	Medzi najdôležitejšie momenty možno zaradiť bezprecedentnú globálnu finančnú a hospodársku krízu, ktorá naplno odhalila krehké a citlivé miesta európskeho finančného, hospodárskeho, ale aj sociálneho modelu;
2.	Začiatok českého predsedníctva bol ovplyvnený bilaterálnym obchodným sporom Ruskej federácie a Ukrajiny, ktorého rukojemníkom sa stala aj Slovenská republika;
3.	Došlo k uvedomeniu si zodpovednosti a úlohy „zelenej ekonomiky“ nielen ako príspevku k udržateľnosti a zlepšovaniu životného prostredia, ale aj ako potenciálneho generátora hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest. Včasná reakcia na túto doposiaľ nie úplne vyčerpanú možnosť môže pomôcť pri zotavovaní sa európskych ekonomík;
4.	Zmena klímy – napriek nesmiernemu nasadeniu sa úsilie EÚ a členských krajín vynaložené počas predchádzajúceho obdobia nestretlo v medzinárodnom meradle s adekvátnou odozvou a počas rokovaní 15. konferencie krajín zúčastnených v Rámcovej konvencii OSN o klimatických zmenách v Kodani nevyústilo do potrebnej globálnej medzinárodnej dohody nahrádzajúcej Kjótsky protokol.
Práca predošlého trojpredsedníctva sa teda niesla vo svetle zmierňovania dopadov hospodárskej krízy, ozdravenia finančných trhov, zachovania zamestnanosti a hľadania alternatívnych modelov, ktorých cieľom je zabrániť vylúčenie z trhu práce. Predsedníctva taktiež hľadali mechanizmy na zníženie miery závislosti na dovoze energetických surovín a prevenciu katastrofálnych dôsledkov ich výpadkov.

Z pohľadu SR však uplynulé obdobie vyústilo do ukončenia integračného procesu (až na časovo obmedzené prechodné obdobia). Vstup do Európskej menovej únie stavia SR do novej pozície a dáva jej väčšiu mieru zodpovednosti za rozvoj a stabilitu EÚ.

Nadchádzajúce 1,5-ročné obdobie pod taktovkou Španielska, Belgicka a Maďarska bude poznačené substantívnymi zmenami vyplývajúcimi z implementácie Lisabonskej zmluvy, ktorá je v súbehu s novými horizontálnymi programami pripravovanými v dlhodobom časovom horizonte – Stratégia EU2020, Štokholmský program – ale taktiež s prípravou nového finančného rámca a globálnej klimatickej dohody v Mexiku.

Je potrebné poznamenať, že program trojpredsedníctva je len rámcovým dokumentom, ktorý je následne dopĺňaný pracovným programom predsedníctva a je formovaný aj nepredvídateľnými udalosťami. 

2. Strategický rámec 18-mesačného programu Rady EÚ
Ústrednou myšlienkou spoločného 18-mesačného programu Rady EÚ je, že len spoločnou činnosťou v rámci Európskej únie budeme schopní zohrávať vedúcu úlohu a mať pri významných globálnych otázkach značný vplyv. Je potrebné, aby sme pracovali na Únii, ktorá bude bližšia svojim občanom a ich problémom. Nadchádzajúcich 18 mesiacov bude rozhodujúcich pre vytvorenie pôdy na plne udržateľný model rastu, ktorý bude účinnou reakciou na súčasné a budúce výzvy. Lisabonská zmluva zlepší schopnosti Únie na tieto výzvy účinnejšie reagovať.

Zásadnou prioritou je revízia lisabonskej stratégie. Cieľom je spustiť nový strategický politický rámec a vybudovať Európu, ktorá je schopná zvládnuť krízu, podporovať udržateľný rast a zamestnanosť, ako aj inováciu a konkurencieschopnosť, posilniť sociálnu, hospodársku a územnú celistvosť, bojovať proti zmene klímy a posilniť energetickú bezpečnosť.
Pri vypracovávaní novej stratégie sa budú v plnej miere zohľadňovať správy o pokroku vo vykonávaní európskeho plánu na oživenie hospodárstva a vnútroštátnych plánov na oživenie hospodárstva. Stratégia prispeje k vykonávaniu európskej stratégie pre zamestnanosť v kontexte demografických a environmentálnych výziev. Lisabonská stratégia na obdobie po roku 2010 musí zohľadňovať rozmanitosť EÚ. Konkrétne by mala byť lepšie formulovaná, obsahovať silnú kohéznu politiku a prispievať k tomu, aby sa znevýhodnené územné jednotky a sociálne skupiny vyrovnali ostatným. Jedným z kľúčových cieľov novej stratégie musí byť boj proti negatívnym hospodárskym a sociálnym dôsledkom finančnej krízy. 
V tejto súvislosti by kľúčovú úlohu mali naďalej zohrávať výskum, vývoj a inovácie, a to na základe ustanovení Lisabonskej zmluvy. Naplno by sa mal využiť silný a dobre fungujúci jednotný trh vrátane vykonávania štyroch slobôd v plnej miere. Európa potrebuje silnejšiu priemyselnú základňu, modernejšie odvetvie služieb a prosperujúce vidiecke hospodárstvo. 
Nová stratégia by mala na nasledujúcich desať rokov stanoviť realistické ciele s osobitným dôrazom na rast a zamestnanosť. Mala by obsahovať aj prehľad všetkých vykonávacích mechanizmov s cieľom zabezpečiť súdržnejšiu a účinnejšiu tvorbu politík. Je potrebné výraznejšie zapojenie príslušných zainteresovaných strán, a to aj na miestnej a regionálnej úrovni. Tri predsedníctva sú plne pripravené preskúmať prípadné nové iniciatívy Komisie a privítať najmä ohlasovanú Stratégiu EÚ do roku 2020 a prípadný rámec kvality pre služby vo všeobecnom záujme. 

Finančná kríza odhalila slabé miesta v hospodárskom a finančnom systéme. Finančné trhy potrebujú lepšiu reguláciu a dohľad. Konkrétne je dôležité urýchlene dokončiť prácu na legislatívnych návrhoch, ktorými sa zriaďujú Európsky výbor pre systémové riziká a európske orgány dohľadu, tak, aby mohli začať fungovať do konca roka 2010. 
Bude potrebné rýchlo dokončiť prácu na významných otázkach, ako napríklad transparentnosť, vrátane zlepšenia metód oceňovania aktív a zlepšenia finančného rozhodovania, posilniť rámec obozretného podnikania (kapitálové požiadavky a rezervy) vrátane proticyklických prvkov a posilniť infraštruktúru kapitálových trhov. Tri predsedníctva budú pokračovať v posilňovaní jednotného trhu v oblasti finančných služieb.
Bude potrebné opatrne vypracovať, vykonávať a monitorovať vhodné koordinované stratégie ukončenia menových a finančných stimulov, ktoré sú špecifické pre jednotlivé krajiny, s cieľom zabezpečiť správne podmienky návratu k silnému rastu, udržateľné verejné financie a prostredie priaznivé pre hospodárstvo a financie, zamestnanosť a lepšiu sociálnu súdržnosť.
EÚ musí vo všetkých týchto otázkach naďalej vypracovávať koordinované pozície a zohrávať vedúcu úlohu na globálnej úrovni, najmä v rámci G20, Medzinárodného menového fondu a Svetovej banky. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať úlohe a zodpovednosti eurozóny. 

Na základe posúdenia doterajšieho pokroku zo strany Komisie, ako aj procesu širokých konzultácií s členskými štátmi, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou, budú mať tri predsedníctva nový pohľad na obnovený sociálny program z júla 2008. Ďalšia činnosť v sociálnej oblasti by mala mať širokú pôsobnosť vrátane záväzkov prijatých v rámci Európskeho paktu pre mládež a Stratégie pre mládež, Európskeho paktu pre rodovú rovnosť a Európskeho paktu pre rodinu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vykonávaniu stratégie EÚ v oblasti zdravia na obdobie rokov 2008 – 2013. 
Rok 2010 bude Európskym rokom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Boj proti chudobe a sociálnej marginalizácii bude predstavovať významný cieľ, pričom osobitná pozornosť sa bude venovať nezamestnaným, deťom žijúcim v chudobe, chudobným pracujúcim a osamelým rodičom. Významnú úlohu bude zohrávať aj Európsky rok dobrovoľníckych činností v roku 2011. 
Boj proti diskriminácii a podpora integrácie sú základnými spoločnými hodnotami celej Európskej únie. Kľúčovým záujmom je rovnosť pohlaví, ktorá sa bude začleňovať do celej lisabonskej stratégie na obdobie po roku 2010. Spustí sa nový plán pre rovnosť žien a mužov. Priorita sa bude klásť na otázku násilia voči ženám a nadviazanie na vykonávanie Európskeho paktu pre rodovú rovnosť. Ďalšie kľúčové sociálne otázky sa týkajú začleňovania politík týkajúcich sa ľudí so zdravotným postihnutím s cieľom dosiahnuť ich plnú účasť, boja proti sociálnym a finančným podvodom, sociálnej a hospodárskej integrácie Rómov, podpory európskeho sociálneho modelu v rámci viacstranných a dvojstranných vonkajších vzťahov a vykonávania Programu pre dôstojnú prácu.

Vykonávanie a možné preskúmanie energeticko-klimatického balíka je kľúčovou prioritou troch predsedníctiev. EÚ si zachová svoju vedúcu úlohu v medzinárodných rokovaniach o zmene klímy. Na začiatku roka 2010 sa posúdi výsledok Kodanskej konferencie, pričom osobitná pozornosť sa bude venovať jeho vplyvu na európsky priemysel a hospodárstvo, ako aj na občanov.
Vypracuje sa nový Akčný plán pre energetiku pre Európu na obdobie rokov 2010 – 2014 tak, aby sa mohol prijať na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2010. Nový plán pre energetiku bude rámcom, v ktorom sa bude rozvíjať a posilňovať európska politika v oblasti energetiky. Osobitná pozornosť sa bude venovať územnej a sociálnej súdržnosti, pokiaľ ide o prístup k dodávkam energie. Tri predsedníctva budú podporovať a zintenzívňovať činnosti s cieľom zlepšiť a propagovať obnoviteľné zdroje energie, energetickú účinnosť budov, energetické infraštruktúry, ekologické dopravné prostriedky a výrobky. 
Kľúčovou otázkou bude aj naďalej energetická bezpečnosť. Prijme sa nový nástroj EÚ pre energetickú bezpečnosť a infraštruktúru, so zameraním na diverzifikáciu zdrojov energie, zdrojov dodávok a tranzitných trás, ako aj na identifikáciu a propagáciu rozvoja projektov prepojení. Osobitná pozornosť sa musí venovať zvýšeniu solidarity medzi členskými štátmi v naliehavých prípadoch. Je potrebné posilniť regionálne alebo dvojstranné dojednania o solidarite v prípade prerušenia dodávok. Vzhľadom na dôležitosť energetickej efektívnosti pri posilňovaní energetickej bezpečnosti a boji proti zmene klímy sa prijme ambiciózny obnovený akčný plán pre energetickú efektívnosť. 

V kontexte hodnotenia spoločnej dopravnej politiky, sa budú ďalej presadzovať ekologické dopravné prostriedky a zlepšenie intermodality. Okrem toho bude prioritou revízia transeurópskych dopravných sietí.

Prioritou, ktorá povedie k vypracovaniu komplexnej Európskej stratégie pre biodiverzitu na obdobie po roku 2010, zostáva zastavenie straty biodiverzity vrátane ochrany lesov proti prírodným nebezpečenstvám. Ďalšou z nových dôležitých tém je rozvoj udržateľného využívania prírodných zdrojov, najmä udržateľné vodné hospodárstvo, ktoré je zásadne dôležité pre poskytnutie všeobecného prístupu k čistej a nezávadnej vode pre európske obyvateľstvo i ekoystémy.

Kohézna politika je aj naďalej nástrojom solidarity EÚ, ktorého cieľom je prispieť ku konvergencii členských štátov a regiónov, znížiť štrukturálne ťažkosti a posilniť konkurencieschopnosť. Budúca kohézna politika bude naďalej prispievať k základným cieľom ustanoveným v zmluve.

V tejto súvislosti bude významným príkladom spustenie a vykonávanie stratégie EÚ pre podunajskú oblasť. Uvedené tri predsedníctva sú za to, aby sa vypracovala a uplatňovala nová stratégia pre najvzdialenejšie regióny.

Poľnohospodárstvo je strategickým odvetvím, ktoré je zásadne dôležité pre fungovanie ostatných hospodárskych sektorov a slúži ako základ pre hospodársky a sociálny rozvoj vidieckych oblastí. Rozhodujúce budú nadchádzajúce rokovania o spoločnej poľnohospodárskej politike po roku 2013. Základnými prioritami budúcej reformy bude posilnenie oboch pilierov spoločnej poľnohospodárskej politiky a podpora potravinovej bezpečnosti, bezpečnosti, udržateľnosti a inováci, ako aj reakcia na globálne výzvy. 

Tri predsedníctva sa zamerajú na účinné vykonávanie nového viacročného programu na rozvoj oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (Štokholmský program). Výzvou bude zabezpečiť dodržiavanie základných slobôd a ochranu súkromia a zároveň čo najvyššiu úroveň ochrany a bezpečnosti v Európe. Nesmierne dôležité je dosiahnutie správnej rovnováhy medzi opatreniami na presadzovanie práva a opatreniami na ochranu práv jednotlivca, právneho štátu a pravidiel medzinárodnej ochrany. Ďalej sa upevní už vytvorená európska oblasť spravodlivosti. Prioritou budú mechanizmy, ktoré ľuďom umožnia prístup na súdy a zabezpečia spravodlivý a jednoduchý prístup k spravodlivosti. Osobitná pozornosť sa bude venovať uplatňovaniu všeobecnej zásady vzájomného uznávania a harmonizácie a konsolidácie právnych predpisov. Bude sa pokračovať v ďalšom prehlbovaní schengenského priestoru a na základe dohodnutých kritérií aj v jeho rozširovaní.
Jedným z kľúčových cieľov Európskej únie ostáva rozvoj pokrokovej a komplexnej európskej politiky v oblasti prisťahovalectva a azylu. Základom pre ďalší vývoj v tejto oblasti bude Európsky pakt o prisťahovalectve a azyle, . 
Najvyššou prioritou zostáva zlepšenie bezpečnosti v Únii a ochrana životov a bezpečnosti európskych občanov. Ďalej sa bude pokračovať v boji proti terorizmu, organizovanej a cezhraničnej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi a drogami, a to prostredníctvom účinnejšej spolupráce medzi členskými štátmi, inštitúciami EÚ a príslušnými agentúrami. V neposlednom rade sa ďalej posilní vonkajší rozmer týchto politík.

Bude sa pokračovať v procese rozširovania v kontexte obnoveného konsenzu o rozširovaní. Jednou z priorít programu v tejto oblasti bude uzavretie prístupových rokovaní s Chorvátskom a podpísanie a ratifikácia zmluvy o pristúpení. Bude prebiehať úsilie o vytvorenie podmienok, ktoré umožnia dosiahnuť udržateľnejší a viditeľnejší pokrok v prístupových rokovaniach s Tureckom. Nadviaže sa na žiadosť o pristúpenie Bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko. Tri predsedníctva sa budú podľa ustanovení zmluvy zaoberať žiadosťami o pristúpenie, ktoré predložili Albánsko, Island a Čierna Hora.
EÚ bude pokračovať v posilňovaní európskej perspektívy západného Balkánu prostredníctvom procesu stabilizácie a pridruženia a solúnskej agendy. EÚ bude všetkými nástrojmi, ktoré má k dispozícii, prispievať k stabilite a prosperite toho regiónu.
Bezpečnosť, stabilita a prosperita Európy sa bude takisto presadzovať prostredníctvom plného vykonávania európskej susedskej politiky s cieľom uľahčiť udržateľný hospodársky rozvoj a stabilitu v tejto oblasti. Koordinovaným a vyrovnaným spôsobom sa posilní Východné partnerstvo, ako aj Únia pre Stredozemie. 
EÚ sa bude usilovať zlepšiť účinnosť, jednotnosť a viditeľnosť svojej vonkajšej činnosti s cieľom posilniť rozvoj autentického a účinného viacstranného systému. Zohľadnia sa pritom záujmy EÚ a navrhne sa súbor neodňateľných hodnôt, na ktorých je založený spoločný projekt a bezpečnosť EÚ. Vytvorenie novej pozície vysokej predstaviteľky a zriadenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť umožní posilniť úlohu EÚ na globálnej scéne. Naďalej sa budú rozvíjať vzťahy EÚ s jej najvýznamnejšími dvojstrannými a regionálnymi partnermi, najmä prostredníctvom organizovania stretnutí na najvyššej politickej úrovni.
Spoločná obchodná politika je aj naďalej dôležitým aspektom multilaterálnej činnosti EÚ. EÚ bude pokračovať v dvojakom prístupe, usilovať sa o globálnu, komplexnú a vyrovnanú dohodu na dauhaskom kole rokovaní a zároveň pokračovať vo vykonávaní regionálnych a dvojstranných obchodných dohôd a presadzovať ďalšie zlepšenie prístupu na trh.

Prioritou vonkajších vzťahov EÚ bude aj naďalej ochrana a presadzovanie ľudských práv a základných slobôd a ich plné začlenenie do všetkých politík EÚ.

EÚ je najväčším svetovým darcom a obchodným partnerom a vzhľadom na túto pozíciu bude aj naďalej nabádať na plnenie medzinárodných záväzkov, pokiaľ ide o rozsah a kvalitu pomoci, ako aj na strategické partnerstvo s rozvojovými krajinami, najmä v súvislosti s rozvojovými cieľmi tisícročia. Osobitná pozornosť sa bude venovať potrebám rozvojových krajín v kontexte celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy. Mala by sa posilniť ich kapacita prispôsobovať sa zmene klímy a prostriedky, ktoré venujú zachovaniu biodiverzity, potravinovej bezpečnosti a trvalo udržateľnému rozvoju.

Bude sa pokračovať v rozvíjaní civilných a vojenských spôsobilostí. Európska únia by mala byť schopná ďalej prispievať ku krízovému riadeniu a stabilizácii a riešeniu konfliktov prostredníctvom využívania uvedených spôsobilostí. EÚ bude pokračovať v úzkej spolupráci v oblasti krízového riadenia s Organizáciou Spojených národov, NATO, OBSE, AÚ a inými regionálnymi organizáciami. 

Tri predsedníctva budú podporovať rozvoj konzulárnej ochrany pre všetkých európskych občanov, nielen mimo územia Európskej únie, ale aj počas ich pohybu a pobytu v iných členských štátoch. 

Uvedené výzvy a ciele možno dosiahnuť len ak bude mať EÚ nástroje potrebné na realizáciu svojich ambícií.
Preskúmanie rozpočtu je príležitosťou prerokovať spôsoby prispôsobenia finančných prostriedkov Únie jej ambíciám s cieľom navrhnúť rozpočet, ktorý vychádza zo spoločných politík a odráža nové výzvy Únie.

Na účely vypracovania budúceho finančného výhľadu budú tri predsedníctva v spolupráci s Komisiou diskutovať o budúcnosti zdrojov Únie a o politikách EÚ, napríklad v oblasti kohézie, poľnohospodárstva, energetiky, životného prostredia, výskumu, vývoja a inovácie, ako aj o vonkajšej činnosti EÚ v súlade s ustanoveniami zmluvy a závermi Európskej rady z decembra 2005. 
Lisabonská zmluva, ktorá nadobudla platnosť 1. decembra 2009, umožní Únii fungovať efektívnejšie a demokratickejšie, najmä vďaka zefektívneniu rozhodovacích postupov a novému právnemu základu, ktorý ponúka. Tri predsedníctva budú pokračovať v práci potrebnej na zabezpečenie toho, aby sa zmluva naplno a komplexne vykonávala.

3. Priority SR v rámci 18-mesačného programu predsedníctva Rady EÚ

Lisabonská zmluva 
EÚ sa koncentruje na implementáciu reformovaného inštitucionálneho rámca, ktorý ju posilňuje ako celok, stmeľuje a zefektívňuje jednotlivé politiky a prispieva k lepšiemu, transparentnejšiemu fungovaniu inštitúcií. Zavŕšenie inštitucionálnych reforiem umožní v plnej miere riešiť konkrétne výzvy a nedostatky. Nové posty urobia Európu čitateľnejšou aj navonok – stály predseda Európskej rady, vysoká predstaviteľka únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.

Európska služba pre vonkajšiu činnosť zvýrazní prítomnosť EÚ za jej vonkajšími hranicami, pričom jej naplnenie konkrétnymi úlohami (z pohľadu SR napr. aj konzulárne činnosti) by malo byť osožné všetkým európskym občanom (sfunkčnenie jadra služby by malo prebehnúť v apríli 2010).

SR by mala zvýšenú pozornosť venovať správnej implementácii Lisabonskej zmluvy a rozšíreniu riadneho legislatívneho postupu, t.j. spolurozhodovacieho postupu, posilnenej úlohe Európskeho parlamentu v tomto procese (SR teda potrebuje posilniť svoje pôsobenie aj na tomto fronte), rozšírenia hlasovania kvalifikovanou väčšinou na nové oblasti. Je potrebné starostlivo sledovať a vyhodnocovať pomer medzi komunitárnym a medzivládnym prvkom činnosti EÚ a jej inštitúcií. 

Výraznou inováciou zavedenou Lisabonskou zmluvou je zrýchlenie procedúry konania o porušení Zmluvy, v rámci ktorej bude možné uložiť členskému štátu finančnú sankciu už pri prvom rozsudku Súdneho dvora v prípade neoznámenia národného transpozičného opatrenia (podľa Zmluvy z Nice to bolo možné až pri druhom rozsudku).

Lisabonská zmluva ďalej zvýrazňuje parlamentný rozmer demokracie a postavenie národných parlamentov – dáva im silnejšie právomoci s dôrazom na kontrolu princípu subsidiarity (tzv. žltá a oranžová karta).

Stratégia EU2020
Stratégia EU 2020 je dokument, ktorý má ambíciu načrtnúť možnosti obnovenia hospodárskeho oživenia EÚ, ako aj pomenovať nástroje a politiky vedúce k vyššej konkurencieschopnosti EÚ. Nová Stratégia EU2020 (alebo post-Lisabonská agenda) by mala zjednodušiť proces administrovania agendy a stanoviť menší počet konkrétnych a najmä reálnych cieľov s dôrazom na kvalitu, nie kvantitu.

Stratégia bude rozčlenená do troch rovín:

1.	Hospodárska udržateľnosť. Dôraz bude kladený na konkurencieschopnosť, inovácie a vedomosti – posilňovanie poznatkového trojuholníka (prepojenie vzdelávanie – výskum – inovácie).
2.	Sociálna udržateľnosť. Ústredným bodom je zamestnanosť, zvýšenie zamestnateľnosti, zlepšenie prípravy. Výzvou pre členské štáty bude vybudovanie vhodného rámca pre udržateľnú revitalizáciu trhu práce s lepšími pracovnými miestami, úprava politík zameraná na modernizáciu trhov práce reflektujúc o.i. výzvy meniacej sa demografickej krivky a podpora pracovnej mobility;
3.	Environmentálna udržateľnosť. Európske hospodárstvo musí presunúť jadro svojej činnosti smerom k nízkouhlíkovému ekonomickému modelu s cieľom bojovať proti zmene klímy a tvoriť nové zdroje hospodárskeho rastu a kvalitných pracovných miest. Súčasťou tohto procesu sú aj inteligentné infraštruktúry, či už v oblasti energetiky alebo dopravy, prepojenosť rurálnych oblastí.

V kontexte verejnej konzultácie končiacej 15.1.2010 SR v národnej pozícii k stratégii EU2020 pripomienkovala návrh základných východísk agendy. SR vo svojom príspevku medziiným pripomenula:

–	stratégia by sa mala zamerať predovšetkým na ekonomický rast a kvalitné pracovné miesta, čo si vyžaduje zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti, zvýšenie schopnosti pracovnej sily prispôsobiť sa meniacim sa podmienkam, integráciu trhu produktov a služieb, či podporu otvorenej politiky a medzinárodného obchodu;
–	odporučenie venovať väčší priestor finančným aspektom reforiem a fiškálnej udržateľnosti z dôvodu nepriaznivého stavu verejných financií v mnohých krajinách EÚ;
–	potrebu zjednodušiť riadenie agendy s nutnosťou posilniť evaluačný rámec a metodiku pre hodnotenie krajín;
–	zníženie dôrazu na reguláciu a štátnu pomoc;
–	odporúčanie doplniť regionálny a miestny aspekt stratégie, ktorý v stratégii absentuje;
–	posilnenie komunikačnej stratégie a zvýšenie všeobecného povedomia;
–	presadzovanie lepších – bezpečnejších a zdravie nepoškodzujúcich – pracovných miest, a to najmä v spojitosti s rozvojom produktivity práce, zamestnateľnosti osôb vo vyššom veku, ale i migráciou občanov z tretích krajín.
SR ďalej zdôraznila, že ekologizácia priemyslu nesmie znamenať len vytváranie nových priemyselných odvetví, ale rovnako modernizáciu existujúcej priemyselnej základne. Taktiež pripomenula, že medzinárodný obchod je potrebný k plneniu stratégie 2020, súčasne ale bude nevyhnutné vytvoriť optimálny integrovaný systém nástrojov na reguláciu prístupu menej ekologickej produkcie najmä z tretích krajín na jednotný trh EÚ.

Zvýšenú pozornosť bude potrebné koncentrovať na postupný a najmä citlivý ústup a výstupná stratégia z implementovaných protikrízových opatrení.

Dobudovanie vnútorného trhu patrí k programom, ktoré majú určité rezervy. Napriek tomu, že sa o jeho deficitoch intenzívne diskutovalo, tempo realizovania zmien nebolo dostatočné a slabosti trhu boli naplno odhalené hospodárskou a finančnou krízou. K ústredným komponentom potrebným pre rozvoj konkurencieschopnosti patrí „znovuobjavený“ význam malého a stredného podnikania, malý zákon pre podnikateľov, motivovanie cezhraničných aktivít a mobility a odstraňovanie bariér, lepšia regulácia a znižovanie administratívnej záťaže. Do polovice roka Európska komisia vypracuje Európsky inovačný plán a do konca roka 2010 zverejní nové Oznámenie k priemyselnej politike, kde sa poukáže na aktuálne výzvy a riešenia. SR bude musieť vzhľadom na svoju špecifickú výrobnú základňu venovať tejto iniciatíve dostatočnú pozornosť.
 
Rozpočet, nová finančná perspektíva
Už súčasná štruktúra rozpočtu napovedá trend smerovania EÚ v krátkodobom a aj dlhodobom horizonte. Kľúčové výdavky rozpočtu EÚ v roku 2010 sú určené pre pracovné miesta a hospodárstvo. 45% zo 141 mld. € je vyčlenených na opatrenia spojené s výskumom, vzdelávaním a inováciami. Výdavky na výskum vzrástli v porovnaní s predchádzajúcim obdobím takmer o 12%, na energetiku a dopravu o 10%. Financovanie strategických energetických projektov, rozvoj širokopásmového internetu a ďalšie príspevky pre vidiecke oblasti tvoria sumu 2,4 mld. € z celkovo 5 mld. € Európskeho plánu obnovy, ktoré sú dostupné v roku 2010. Najväčší nárast výdavkov v roku 2010 o 16% (na celkovo 1 mld. €) je zaznamenaný v oblasti boja proti kriminalite, terorizmu a na riadenie migračných tokov.

Vychádzajúc z aktuálnych relevantných dokumentov, nastoleného smerovania Spoločenstva, aj celosvetovej klímy, možno anticipovať, že hlavné úsilie vynakladané na európskej úrovni bude rozčlenené do niekoľkých komplementárnych línií: 

–	generovanie udržateľného rastu a pridanej hodnoty, poznatková spoločnosť a inovácie;
–	zmena klímy a energetická politika;
–	spravodlivosť, prosperita pre občanov, sociálna súdržnosť;
–	dobudovanie vnútorného trhu, lepšia právna regulácia;
–	interakcia Európy s okolitým prostredím.

Dokument Európskej komisie „Reformovaná agenda pre globálnu Európu“ navrhuje zásadné zmeny tak výdavkovej, ako aj príjmovej strany rozpočtu EÚ.

Výdavky rozpočtu EÚ sa majú v budúcnosti orientovať predovšetkým na nasledovné prioritné osi:
–	udržateľný rast a pracovné miesta;
–	klíma a energie;
–	globálna Európa.

Výsledky revízie rozpočtu budú mať pravdepodobne výrazné implikácie pre SR z dôvodu prehodnotenia a reštrukturalizácie výdavkov na politiku súdržnosti a postupného znižovania podielu prostriedkov na Spoločnú poľnohospodársku politiku. V budúcom viacročnom rozpočtovom období bude sústredený väčší dôraz na investície do výskumu a inovácií, čo je v súlade s kľúčovými premisami navrhovanej Stratégie EU2020.

Pre SR bude dôležité, aby v budúcnosti výrazne zlepšila svoju schopnosť čerpať prostriedky súvisiace s výskumom, vývojom a inováciami, teda čerpanie prostriedkov z oblastí, do ktorých bude smerovať čoraz viac prostriedkov rozpočtu EÚ. V súvislosti s poľnohospodárskou politikou bude potrebné naďalej sledovať návrhy súvisiace s národným spolufinancovaním tejto politiky.

Hospodárska situácia
Rok 2009 bol v SR poznačený značným poklesom ekonomického rastu vyplývajúceho z globálnej finančnej a hospodárskej krízy, oslabením zahraničného dopytu a teda znížením exportu, následne aj spomalením domácej spotreby. Zároveň SR v tom čase zavádzalo novú spoločnú menu, čo však koincidovalo s kulmináciou hospodárskej krízy. Spoločná mena euro celkovo prispela k stabilite SR a jej zavedenie je dlhodobou komparatívnou výhodou Slovenska. 

Rok 2010 sa pravdepodobne bude niesť v duchu stabilizácie európskych finančných trhov a mierneho hospodárskeho rastu. V rámci implementácie Paktu stability a rastu bude musieť postupne nastať konsolidácia verejných financií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a postupné stiahnutie stimulačných opatrení.

V decembri 2009 Rada ECOFIN začala voči SR konanie kvôli nadmernému deficitu s úlohou na jeho odstránenie do roku 2013; ambíciou vlády SR je dosiahnuť 3% hranicu deficitu už v roku 2012.

Zmena klímy, životné prostredie a energetika
V oblasti zmeny klímy došlo v rámci EÚ v uplynulom období k značnému pokroku, avšak z celosvetového hľadiska nebola odozva dostatočná. Konferencia v Kodani v decembri 2009 nevyústila do želaného výsledku. Medzinárodné rokovania budú pokračovať s cieľom uzavrieť post-Kjótsku dohodu na 16. konferencii krajín zúčastnených v Rámcovej konvencii OSN o klimatických zmenách v Mexiku v novembri 2010. 

SR naďalej bude prezentovať síce ambiciózne ciele, no nie na úkor konkurencieschopnosti národného, ani európskeho hospodárstva. V zmysle predošlých záverov bude presadzovať cieľ 20% redukcie emisií EÚ do roku 2020 oproti roku 1990, s podmieneným prechodom na 30% redukciu za predpokladu adekvátnej reakcie medzinárodného spoločenstva. Horizontálny charakter témy si bude vyžadovať dôsledné sledovanie celého spektra parciálnych problematík. Ide najmä o oblasť znižovania emisií (mitigácia) a prispôsobovanie sa zmene klímy (adaptácia); finančné otázky; prechod k nízko uhlíkovej ekonomike; právna stránka. 

V nadchádzajúcom období sa očakáva celý rad nových, či revidovaných legislatívnych a nelegislatívnych návrhov medzi ktoré patrí:

–	finančná architektúra pre klimatické zmeny a diskusia k zdieľaniu nákladov;
–	úloha trhu s uhlíkom ako nástroja na nákladovo efektívne dosiahnutie redukčného cieľa;
–	generovanie, rozdeľovanie a kontrola využitia finančných zdrojov;
–	znižovanie emisií z odlesňovania a degradácie lesov;
–	príprava nízkouhlíkových stratégií a plánov rozvoja, vrátane návrhu opatrení na znižovanie emisií ako základne pre transfer finančných zdrojov a technológií na potrebné zníženie emisií vrátane vytvorenia mechanizmu na implementáciu;
–	zvýšenie významu existujúcej štruktúry oficiálnej rozvojovej pomoci pre podporu aktivít v oblasti zmeny klímy a adaptácie; vybudovanie efektívnej infraštruktúry pre výskum, vývoj a transfer nových technológií vedúcich ku znižovaniu emisií.

V oblasti životného prostredia bude rezonovať téma biodiverzity. Strata biodiverzity je mimoriadne znepokojujúca z dôvodu významnej vnútornej hodnoty prírody, ale aj preto, že v dôsledku nej dochádza k zhoršovaniu funkcií ekosystému, ktoré sú zásadné pre životne dôležité ekosystémové služby, od ktorých závisí ľudská spoločnosť, ako aj hospodárstvo a zdravé životné prostredie. V tejto súvislosti španielske predsedníctvo v Rade EÚ prejavilo eminentný záujem o tému ochrany lesných porastov, ktoré majú nielen centrálny význam pri zachovávaní biodiverzity, ale naviac sú dôležitým komponentom pri zachytávaní uhlíka – táto vlastnosť bude významnou pridanou hodnotou pre lesnaté krajiny, obzvlášť pre SR, ktorá má zalesnených približne 40% územia.

Čo sa týka strategických dokumentov v oblasti energetiky, možno vyzdvihnúť prípravu záverov k Akčnému plánu pre energetickú politiku na roky 2010-2014, ktorý by mal byť potvrdený na jarnom summite EÚ. Akčný plán bude nadväzovať na Druhé strategické preskúmanie energetickej politiky predstavené v roku 2008. Špecifický záujem bude tkvieť v územnej a sociálnej súdržnosti s ohľadom na dodávky energie, so zameraním na diverzifikáciu zdrojov energie a s osobitným zreteľom na aspekt solidarity v prípade núdze. Bude pripravený nový nástroj pre rozvoj infraštruktúry a smernica o transparentnosti na veľkoobchodných trhoch s plynom a elektrinou. Tiež bude pripravená revízia Akčného plánu pre energetickú efektívnosť. Pokiaľ ide o politiky obnoviteľných zdrojov energií, prioritou bude príprava a implementácia národných akčných plánov. 

Trvalou úlohou z pohľadu SR zostáva presadzovanie myšlienky národného energetického mixu, a to aj za využitia jadrovej energie ako jedného z prvkov prechodu na nízko uhlíkové hospodárstvo. SR sa bude ďalej usilovať o napĺňanie svojich ďalších cieľov, týkajúcich sa napr. využívania obnoviteľných zdrojov energií, alebo zosieťovania plynovodných potrubí. Pre SR je dôležité, aby EÚ počas tohto obdobia podporila projekty, ktoré by priniesli skutočnú diverzifikáciu prepravných trás a zdrojov. Strategické dokumenty EÚ v energetickej oblasti musia byť geograficky vyvážené a zohľadňovať potrebu realizácie prepojení krajín strednej a východnej Európy s cieľom znížiť závislosť na dominantnom dodávateľovi zemného plynu. Slovensko bude upozorňovať na naliehavú potrebu spustenia aktivít pre realizáciu severojužných energetických prepojení.

Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika
Z hľadiska SR je jedným z dôležitých prvkov implementácie Lisabonskej zmluvy vytvorenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. V procese postupného vytvárania služby bude potrebné zabezpečiť primerané zastúpenie členských krajín a jej prepojenie s jednotlivými národnými diplomaciami. Súčasne je potrebné naplniť európsku diplomatickú službu primeranými úlohami, napr. aj určitými konzulárnymi aktivitami, pomocou občanom EÚ v núdzi a pod. 

Nový inštitucionálny rámec taktiež „dovolí“ pokračovať v rozširovaní EÚ a umožní prijať do klubu členských štátov EÚ ďalšie štáty, samozrejme s podmienkou splnenia relevantných kritérií. Kandidátskymi krajinami sú Chorvátsko, Turecko, Macedónsko, do klubu potenciálnych kandidátskych krajín patrí Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Srbsko a Island. Predsedníctva ES, BE a HU sa budú v súlade so zmluvou zaoberať žiadosťami o pristúpenie, ktoré predložili Albánsko, Island a Čierna Hora.

Medzi prioritné témy SR budú patriť západný Balkán a podpora integračného procesu balkánskych krajín, rozširovanie a podpora ukončenia prístupových rokovaní s Chorvátskom v priebehu roku 2010, začatie rokovaní o vstupe s ďalšími kandidátskymi krajinami (Macedónsko) a implementácia Východného partnerstva. Podmienkou rozširovania únie naďalej zostáva dôsledné plnenie predvstupových kritérií kandidátskymi krajinami.

Štokholmský program
Švédske predsedníctvo odštartovalo prácu v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí rámcovým Štokholmským programom, ktorý bude platný v období 2010 – 2014. Program stanovuje priority EÚ v oblasti budovania spoločnej azylovej politiky, legálnej a nelegálnej migrácie, vízovej politiky, ochrany hraníc, policajnej spolupráce, boja proti terorizmu, trestného a civilného práva a externej dimenzie politiky spravodlivosti a vnútorných záležitostí. V oblasti spravodlivosti sa posilnia nástroje umožňujúce občanom prístup na súdy a zaručia jednoduchý prístup k spravodlivosti. Členské krajiny sa budú venovať uplatňovaniu všeobecnej zásady vzájomného uznávania, harmonizácie a konsolidácie právnych predpisov.

V centre pozornosti programu zostáva záujem a potreby občanov, ktoré sa odrazili v piatich politických prioritách: 1. Posilnenie práv občanov, 2. Európa práva a spravodlivosti, 3. Európa ktorá chráni, 4. Európa zodpovednosti, solidarity a partnerstva v oblasti migrácie a azylu, 5. Európa v globálnom svete – vonkajšia dimenzia slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. 

Trvalými úlohami SR zostáva posilňovanie operatívnej spolupráce a koordinácie medzi bezpečnostnými a spravodajskými službami v oblasti boja proti terorizmu, ochrana kritickej infraštruktúry, účasť na aktivitách v boji proti organizovanému zločinu, ktoré boli identifikované na úrovni EÚ (na báze tzv. OCTA – Organised Crime Threat Assessment, resp. ROCTA – Russian Organised Crime Threat Assessment). Osobitne bude SR venovať pozornosť nadnárodnému organizovanému zločinu napr. boju proti obchodovaniu s ľuďmi, nezákonnému obchodovaniu s drogami, so zbraňami a nukleárnym materiálom. SR bude tiež aktívne participovať na príprave opatrení zameraných na budovanie spoločnej azylovej a migračnej politiky EÚ a návratovej a readmisnej politiky EÚ.

Vonkajší rozmer politiky EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je kľúčovým aspektom, vyžaduje integráciu tejto politiky do všeobecných politík EÚ a mal by byť v plnom súlade so všetkými ostatnými aspektmi zahraničnej politiky EÚ. Pre SR je vonkajší rozmer dôležitý najmä z pohľadu geografických priorít pre SR (Balkán, Východné partnerstvo). 

Dunajská stratégia
Špecifickým elementom maďarského predsedníctva v Rade EÚ v 1. polroku 2011 bude stratégia podunajského regiónu, ktorá bude analógiou prvej makroregionálnej stratégie Baltského mora. Makroregionálne stratégie sú súčasťou konceptu územnej súdržnosti a sú dobrou príležitosťou pre spojenie národných a európskych politík. Dňa 19. júna 2009 Európska rada vyzvala Komisiu, aby do konca roka 2010 predložila Stratégiu EÚ pre dunajský región. Hlavy štátov a vlád krajín EÚ by mali stratégiu schváliť v 1. polroku 2011.

Na základe podkladov rezortov, vyšších územných celkov a doterajších konzultácií Úrad vlády SR vypracoval návrh národnej pozície SR pre Dunajskú stratégiu. Rada vlády SR pre regionálnu politiku a dohľad nad štrukturálnymi operáciami dňa 14.12.2009 návrh národnej pozície bez zmien podporila. Na základe našich záujmov a s prihliadnutím na rámcové odporúčania Európskej komisie chce slovenská strana presadzovať tieto tri priority:
-	Dopravná infraštruktúra ako báza pre dopravu a konektivitu, hlavne dunajská vodná cesta, by sa mala stať jedným z pilierov nadštandardnej spolupráce v rámci dunajského priestoru,
-	Voda (životné prostredie, biodiverzita, núdzová odozva, napr. v prípade povodní),
-	Spoločná stratégia pre rozvoj dunajského regiónu ako kultúrno-historického a krajinotvorného priestoru – Spoločná stratégia rozvoja cestovného ruchu a turistiky. 
Dňa 11. decembra 2009 sa v Bruseli uskutočnilo prvé stretnutie národných koordinátorov pre Dunajskú stratégiu. SR podporuje komplexné riešenie rozvoja podunajského územia, t.j. rovnocenné riešenie priorít a vo vzájomnej súvislosti. Podľa SR je tiež nevyhnutné zohľadniť existujúce rozvojové stratégie jednotlivých regiónov.
SR sa spolu s Rakúskom dohodli uskutočniť spoločnú odbornú konferenciu k Dunaju v dňoch 19. - 21. apríla 2010 vo Viedni a Bratislave, ktorú usporiadame pod záštitou Európskej komisie ako jednu z 5 dunajských konferencií.

Dunajská stratégia poskytne priestor pre lepšiu koordináciu zúčastnených subjektov, strategickejšie využívanie programov únie a môže prispieť k efektívnejšiemu využívaniu finančného rámca. Integrovaná stratégia zohľadňujúca rôzne aspekty umožní zúčastneným profitovať zo spoločného prístupu. SR bude usilovať, aby pri rozvoji dunajského regiónu ako kultúrneho priestoru bolo prihliadané ku slovenským kultúrnym záujmom a tradíciám.

Obdobie maďarského predsedníctva v Rade EÚ v 1. polroku sa časovo prelína s predsedníctvom SR vo Vyšehradskej skupine (V-4) v období 1.7.2010 až 30.6.2011. SR na základe programu svojho predsedníctva (ktorý bude prijatý v júni 2010) a v súčinnosti s vyšehradskými partnermi bude usilovať o posilnenie koordinácie postupu V4 v rámci EÚ a presadzovanie spoločných záujmov a priorít V4 v EÚ s dôrazom na témy ako napr. regionálna a kohézna politika, energetická bezpečnosť, riešenie dopadov globálnej ekonomickej krízy, otázky revízie rozpočtu EÚ a budúcej finančnej perspektívy EÚ, rómska problematika a zahranično-politické témy – o.i. západný Balkán a Východné partnerstvo.

4. Dlhodobé priority Slovenskej republiky vo vzťahu k programu 18-mesačného predsedníctva Rady Európskej únie

Priority Slovenskej republiky na obdobie 18-mesačného predsedníctva Španielska, Belgicka a Maďarska plne korešpondujú s dlhodobými prioritami SR vo vzťahu k EÚ, ktoré možno na základe nášho doterajšieho pôsobenia, ako členského štátu EÚ, zosumarizovať do štyroch okruhov:

1.	zvýšenie konkurencieschopnosti SR v EÚ a vo svete
2.	dobudovanie vnútorného trhu únie 
3.	efektívne a transparentné využitie verejných zdrojov
4.	rozširovanie EÚ a prehlbovanie vzťahov v rámci Európskej susedskej politiky

Cieľom SR je aktívnym pôsobením maximalizovať prínosy svojho členstva v EÚ. Slovensko sa stalo súčasťou silného a rešpektovaného spoločenstva, ktoré poskytuje svojim členom garancie stability a prosperity. Je však potrebné obstáť v konkurenčnom prostredí členských štátov, ako aj medzinárodného spoločenstva. Súčasná hospodárska a finančná kríza je zároveň i príležitosťou hľadať nové cesty a formy ekonomického rozvoja.

Jedným z hlavných princípov, na ktorom je únia postavená, je funkčný vnútorný trh, ktorý je i zárukou ekonomického rastu a napredovania EÚ. Iba jeho dobudovaním bude možné plne benefitovať z výhod plynúcich z jednotného trhu, ktorý tvorí takmer pol miliardy obyvateľov a je druhým najväčším trhom na svete. Fungujúci vnútorný trh je súčasne základom pre pevnú a stabilnú pozíciu EÚ vo svete ako významného globálneho aktéra nielen vo sfére ekonomiky a obchodu, ale aj v oblasti zahraničnej politiky, obrany, poľnohospodárstva, životného prostredia, rozvojovej pomoci a ďalších sektorálnych politík, ktoré formujú medzinárodné postavenie únie. 

Jednou z dôležitých výhod členstva v EÚ je možnosť využívania európskych verejných zdrojov na zrýchlenie svojho ekonomického rastu, odstránenie nežiaducich regionálnych rozdielov a vytvorenie podmienok, ktoré zabezpečia stabilný a trvalo udržateľný rozvoj. Slovensko túto príležitosť ako členský štát má. V rámci efektívneho a transparentného využitia verejných zdrojov sa SR musí zamerať na prípravu kvalitných projektov a pokiaľ možno plné čerpanie zdrojov z fondov EÚ. Maximálne, ale predovšetkým efektívne využitie prostriedkov štrukturálnych a kohéznych fondov je unikátnou šancou na čo najrýchlejšie odstránenie nežiaducich disparít a vytvorenie základu pre trvalý rozvoj našej krajiny.

Rozširovanie EÚ je jedným z najúspešnejších politických projektov únie a prinieslo EÚ počas celého obdobia jej existencie viac stability a ekonomické posilnenie. Slovensko, ako krajina, ktorá vstúpila do únie v rámci poslednej veľkej vlny rozširovania, si v plnom rozsahu uvedomuje výhody, ktoré tento proces priniesol nielen pre našu krajinu samotnú, ale pre celú Európu. Z tohto dôvodu sme presvedčení, že proces rozširovania, a zároveň aj prehlbovanie vzťahov v rámci Európskej susedskej politiky, by mali pokračovať. Ide o jeden z najvýznamnejších prínosov pre stabilitu bezprostredného okolia EÚ.

* * *