Návrh opatrení na zvýšenie transparentnosti podnikateľského prostredia vybudovaním Centrálneho registra ekonomických subjektov

1.	Úvod

Vláda SR považuje za jednu z priorít zlepšenie podnikateľského prostredia. Pre jeho zlepšenie sa vykonalo množstvo opatrení, ktoré smerovali k stabilizácii makroekonomického prostredia, zvýšenie vymáhateľnosti práva, konsolidácií bankového sektora a tým zvýšenia dostupnosti úverov, zníženia daňového zaťaženia a pod. Napriek všetkým opatreniam je potrebné  pokračovať kontinuálne ďalej v úsilí o vytvorenie optimálnych podmienok pre činnosť podnikateľských subjektov. Na kvalitu podnikateľského prostredia má kľúčový vplyv niekoľko určujúcich faktorov ako  kvalita právneho prostredia, jeho vymožiteľnosť, minimalizácia administratívnych bariér. 

Všetky uvedené faktory (a mnohé ďalšie) vplývajúce na kvalitu sa dramaticky zlepšujú v prípade  vysokej transparentnosti celého prostredia. Transparentnosť zásadne zvyšuje právnu istotu, má vplyv na optimálny výber obchodných partnerov a tým dokáže účinne napomôcť predchádzaniu prípadov, ktoré je potrebné riešiť súdnou cestou.  Transparentosť je preto potrebné považovať za kľúčovú systémovú charakteristiku, ktorá optimalizuje celé prostredie a zvyšuje dôveru v právny systém. Predkladatelia návrhu si kladú za cieľ vytvorením Centrálneho registra ekonomických subjektov (CRES) zásadným spôsobom zvýšiť transparentnosť ekonomického života smerom do vnútra štátu, ako aj navonok, čím sa zvýši investičná atraktívnosť krajiny.

V súčasnom období nie je právne zabezpečená povinnosť pri vedení jednotlivých zdrojových registroch uplatňovať spoločné dátové štandardy a identifikačné kódy. Tento právny stav zodpovedá skôr tradičným prevažne manuálnym postupom zabezpečovania vstupných údajov a poskytovania informácii navonok, pričom takmer nezohľadňuje možnosti využitia  moderných informačných a komunikačných technológii.

Zákon č. 211/2000 Z.z. o slobode informácii logicky zvyšuje nároky na Štátny informačný systém (ŠIS), ktorý nie je pripravený na zverejňovanie informácii podľa tohto zákona. Právny stav však nekladie žiadne prekážky iniciovaniu komplexného riešenia CRES ako projektu, ktorý uľahčuje prístup k verejne dostupným informáciám.

Dôležitosť kvalitného poskytovania informácii sa prejavuje aj v európskej normotvorbe. Legislatíva Európskej únie (EÚ)  prijala  v roku 1981 ,,Konvenciu o ochrane práv jednotlivcov pri automatickom spracovaní osobných údajov“ a celý rad nariadení ktoré sú podrobnejšie uvedené v návrhu. Z nich najdôležitejšie je nariadenie č. 1 /68/151/EEC/, ktoré má zabezpečiť jednoduchší a lepšie dostupný systém prístupu verejnosti k informáciám o obchodných spoločnostiach. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť že Európska komisia dňa 3.6.2002 prezentovala návrh č. IP/02/798 na úpravu tohto nariadenia. Navrhovaná modifikácia dovoľuje plné využitie moderných technológii tak aby elektronická podoba údajov bola prioritná a aby v danom čase bolo možné jednoducho zistiť požadované údaje o subjektoch. Návrh definuje dátum 1.1.2005 ako konečný pre implementáciu v rámci členských krajín EU.

 Existencia CRES a jeho efektívne a korektné fungovanie nesporne napomôže  ekonomickému rastu v SR. Bude to hlavne prínos pre správu daní, štátnej štatistiky, zdravotných a sociálnych poisťovní, finančných inštitúcii a iných zložiek štátnej a verejnej správy. Zlepší sa transparentnosť a korektnosť ekonomických aktivít, ako aj podnikateľská klíma, zvýšením vzájomnej dôvery medzi podnikateľskými subjektami. 

Veľmi dôležitým prínosom CRES bude jeho napojenie na európsky register ekonomických subjektov (EBR). Tento fakt napomôže aktivitám v zahraničnom obchode a zlepší dostupnosť informácii pre zahraničných investorov. 

2.	Súčasný  stav v SR

V Slovenskej republike existuje v súčasnosti systém viacerých rôznych registrov, ktorý sa vzťahuje na ekonomické subjekty. Prostredníctvom týchto registrov sa získava kvantum informácií. Infraštruktúra registrov bola vyvinutá počas viacerých rokov pre rôzne účely a v zhode s legislatívou štátu. Tento vývoj je zatiaľ pokladaný za neukončený. 

Kvalitatívna úroveň jednotlivých registrov je nerovnaká, z celkového pohľadu je však možné konštatovať, že systém nie je schopný komplexne a pružne zareagovať   vzhľadom na potreby verejného aj súkromného sektora.

Súčasný stav registrácie ekonomických subjektov a fungovanie príslušných informačných systémov charakterizujú najmä nasledujúce problémy:

•	nie je garantovaná jednoznačnosť a konzistentnosť údajov v rovnakom čase o tom istom subjekte v dátových fondoch jednotlivých častí Štátneho informačného systému (ŠIS)
•	neefektívna a pomalá vzájomná komunikácia príslušných inštitúcii
•	neexistuje jeden centrálny bod prístupu k evidencii všetkých ekonomických subjektov pre verejnosť
•	nedostatočná prepojenosť informačného systému štátnej a verejnej správy (verifikácia a poskytovanie informácii navzájom)
•	obmedzená dostupnosť služieb pre občanov (čas, miesto)
•	nedostatočná transparentnosť, komplikovanosť a zdĺhavosť vybavovania
•	finančná náročnosť, neefektívnosť

3.	Situácia v krajinách EU a niektorých kandidátskych štátoch    

V rámci Európskej únie rozpoznali nevyhnutnosť koordinovať legislatívu o obchodných spoločnostiach, predovšetkým akciových spoločností (v 60-tych rokoch). Za hlavný dôvod sa považovala ochrana tretích strán. Zdôraznilo sa, že zverejnením údajov získajú tretie strany možnosť nahliadnuť do spoločenských zmlúv a dokumentov spoločnosti,  zistiť ktoré osoby sú oprávnené brať záväzky v mene spoločnosti, ako aj iné informácie o danom podnikateľskom subjekte.

Smernica č.1 (9.3.1968, 68/151/ EEC) predstavuje najdôležitejšiu nariadenie pre vytvorenie nového  registrového systému. V tejto súvislosti je dôležitá skutočnosť že Európska komisia dňa 3.júna 2002 prezentovala návrh na úpravu tejto smernice ktorý zjednodušuje a modernizuje údaje o firemných informáciách. Modifikácia navrhuje plné využite moderných technológii  tak aby v konkrétnom čase bolo možné jednoducho zistiť požadované údaje o subjektoch. Návrh stanovuje dátum 1. január 2005 ako konečný pre implementáciu v rámci členských krajín EÚ.

V súvislosti s registráciou bol vydaný celý počet smerníc EÚ, avšak najviac relevantné pre projekt CRES  sú smernice č.1, 4 a 11. (viď prílohu 1)

Určujúcim princípom budovania registrov v rámci krajín EÚ je plánovité prepájanie jednotlivých zdrojových údajov a vytváranie centrálnych databáz. Jednotlivé kandidátske krajiny sú taktiež postavené pred výzvu prispôsobiť sa tomuto trendu a požiadavkám smerníc Európskej komisie. V skutočnosti je budovanie registrov dôležitou úlohou v rámci celkovej integrácii do EÚ. 

Existencia takéhoto registra, ktorý je dostupný napríklad prostredníctvom Internetu má tak veľký dopad na prístup k informáciám, že plánovité budovanie registrov patrí k prioritám vlád v rámci EÚ. V EÚ už od roku 1992 rozvíja projekt EBR – Európsky register ekonomických subjektov ako časť ENS (European Nervous System) v rámci programu výskumu a technického rozvoja DGXIII. Základnou požiadavkou projektu EBR je jeden centrálny prístup do databázy podnikateľov za každý štát, dátovo konzistentný obsah a príslušná legislatíva, umožňujúca zverejňovanie definovanej množiny základných údajov vo všetkých krajinách EÚ. 

V zmysle napĺňania odporúčaní  vo vzťahu k obchodným spoločnostiam boli v niektorých kandidátskych  krajinách realizované  nasledovné projekty:

Poľsko - projekt CORS - integrovaný informačný systém registra ekonomických subjektov, ktorý zahŕňa Pozemkovú knihu, Obchodný register, Register hnuteľného majetku, Register záväzkov a pod.,

Macedónsko, Slovinsko, Estónsko, Litva -  Register ekonomických subjektov - prepojenie na EBR,

Česká republika sprístupnila dátové zdroje štátnej správy v roku 1999 prostredníctvom Administratívneho registra ekonomických subjektov (ARES), ktorý prevádzkuje  Ministerstvo financií ČR. 

ARES sprístupňuje údaje o ekonomických subjektoch z:
 
•	obchodného registra
•	živnostenského registra
•	registra ekonomických subjektov vedeným Českým štatistickým úradom
•	Strediska cenných papierov
•	zoznamu platcov  dane z pridanej hodnoty a spotrebnej dane

Aktualizuje sa väčšinou mesačne. Údaje ktoré poskytuje majú  informatívny charakter a teda nemôžu byť použité ako právne záväzné pre úradné jednanie. Jeho používanie je bezplatné. Poskytuje relatívne ucelený prehľad verejných informácii, ktoré orgány štátnej správy  o ekonomických subjektoch udržujú a plánuje sa jeho rozširovanie napojením na ďalšie verejné zdroje.

4.	Navrhované  opatrenia

Základným cieľom opatrení je vytvoriť transparentné podnikateľské prostredie a to integráciou a následnou distribúciou verejne prístupných informácii o ekonomických subjektoch. Na dosiahnutie tohto cieľa sa navrhuje vytvoriť centrálny register ekonomických subjektov, ktorý technicky, organizačne a obsahovo zabezpečí tieto požiadavky v súlade s existujúcou platnou legislatívou a potrebami verejného aj súkromného sektora.

Centrálny register ekonomických subjektov (CRES) v elektronickej forme bude predstavovať logický jednotný a dátovo konzistentný zdroj údajov so selektívnym, riadeným a zákonom upraveným prístupom. Toho sa dosiahne pomocou efektívneho využitia moderných informačných a komunikačných technológii s prístupom k údajom v databázach zdrojových registrov, ktoré však v súčasnosti nie sú prepojené. V praxi to znamená zavedenie centrálnej databázy, ktorá bude pravidelne a sústavne doplňovaná informáciami z jednotlivých zdrojových registrov. V dôsledku zavedenia CRES nebude potrebné urobiť žiadne zmeny vo vlastnej štruktúre dát, ani v prevádzke zdrojových registrov. CRES teda nebude mať žiadnu právomoc nad jednotlivými registrami a jeho aktivity budú mať len charakter administrácie toku informácii.

Jednotlivé  registre zostanú nezmenené. Zachovajú si:
•	nezávislosť
•	kompetencie
•	úlohy 
•	umiestnenie 
•	spojenie so zodpovednou  inštitúciou
•	právnu bázu fungovania
•	procedúry
•	správu nad finančnými prostriedkami 

CRES rovnako nebude vlastníkom informácii, ale len distribútorom.  Je samozrejmé, že súčasťou distribúcie nebudú neverejné informácie. Naopak, CRES sa bude orientovať výhradne na distribúciu verejných informácii. Distribúcia informácii musí spĺňať všetky platné právne predpisy, predovšetkým zákon na ochranu osobných údajov a ďalšie. 

Dôležitým aspektom registrácií subjektov do databázy CRES je zverejňovanie zaregistrovaných informácií. CRES bude prístupný pre každého k nahliadnutiu, pre vydávanie výpisov a certifikátov. Súkromné osoby alebo firmy vyberajúce informácie z databázy nebudú musieť preukázať aký je ich právny záujem resp. iný druh motivácie. Zverejňovaná informácia bude vždy tá informácia, ktorá je momentálne zaregistrovaná. CRES tiež umožní získať informáciu o jednom subjekte, zloženú z informácii získaných z jednotlivých registrov. Taktiež bude možné získať históriu záznamov o každom subjekte. 

Výsledná štruktúra CRES bude nasledovná: 

5.	 Organizačné zabezpečenie navrhovaných opatrení

Vybudovanie a prevádzkovanie CRES bude vykonané po etapách. Právomoc vykonávať registráciu zostane i naďalej v kompetencii registrov zúčastňujúcich sa na projekte.

V prvej etape pôjde o prepojenie nasledovných registrov:

•	obchodného registra
•	živnostenského registra
•	registra osôb podnikajúcich podľa osobitného zákona
•	register obyvateľov
•	register bankrotov
•	registra účtovných závierok  (po jeho ustanovení)

V druhej etape sa navrhuje začleniť do systému:

•	kataster nehnuteľností
•	register záložných práv na hnuteľný majetok
•	úverový register 

Právomoc vykonávať registráciu zostane v nezmenenej podobe oproti súčasnosti. CRES je preto potrebné chápať ako novovybudovaný metaregister, nie ako prvok, ktorý nahrádza dnešné registre.

Princípom fungovania CRES je koordinácia aktivít garantov zdrojov dát, aplikácia informačných technológií v procese vyhotovovania prvotných dokumentov, pri vedení základných evidencií, dôsledná aplikácia dátových štandardov, záväzného systému identifikácií (osôb, adries, predmetov činností a pod.), elektronické prepojenie na ďalšie základné registre ŠIS (obyvateľov, kataster), záujem podnikateľských subjektov na ich evidencii a aktuálnosti údajov v zdrojových registroch, integrácia aplikácií pre spoločné využívanie dátových štandardov a identifikačných kódov, jednotný prístup k rôznym údajom, skrátenie doby odozvy procesov.

Hlavné úlohy CRES budú nasledovné:

•	Prijímať údaje z jednotlivých zdrojových registrov
•	Kontrolovať identifikovateľné chyby v registrácii
•	Informovať kompetentné zdrojové registre o individuálnych zmenách v registrácii 
•	Zabezpečiť distribúciu údajov
•	Zabezpečiť pravidelné vyhodnocovanie údajov pre potreby ústredných orgánov štátnej správy a pre orgány činné v trestnom konaní

Architektúra CRES musí byť flexibilná a musí  umožniť nezávislé pripájanie jednotlivých zdrojových registrov.

6.	Legislatívne aspekty navrhovaných opatrení

Dňom 1. januára 2002 nadobudol účinnosť zákon NR SR č. 50/2002 Z.z., ktorým sa dopĺňa Obchodný zákonník, okrem § 30 ods. 3 poslednej vety a § 68, ktoré nadobudli účinnosť dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám. V  zmysle uvedenej novely Obchodného zákonníka došlo k zmenám v Hlave III. Zákona, ktorá upravuje Obchodný register v zapisovaných údajoch do obchodného registra. Úpravy sa týkajú spôsobu a zapisovania a dopĺňania údajov do obchodného registra. 

Novým inštitútom podľa novely Obchodného zákonníka je Zbierka listín (§ 28a), ktorá je súčasťou obchodného registra, obsahuje dokumenty vyhotovené v štátnom jazyku alebo v cudzom jazyku s úradne overeným prekladom do štátneho jazyka. V tomto ustanovení sú uvedené všetky doklady, ktoré sa do zbierky listín ukladajú.

Dňom 1. januára 2002 nadobudol účinnosť zákon NR SR č. 501/2001 Z.z., ktorým sa dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok. V ustanovení § 200a - § 200d Občianskeho súdneho poriadku je upravené konanie vo veciach obchodného registra.

Obchodný register je podľa tejto úpravy verejný zoznam osobitným zákonom určených údajov, ktorého súčasťou je zbierka listín. Obchodný register a zbierka listín sú každému dostupné, každý má právo po splnení si poplatkovej povinnosti doň nahliadnuť a vyhotovovať si z neho odpisy   

7.	 Prínosy navrhovaných opatrení

CRES bude znamenať zvýšenú kvalitu (údajov, ktoré je možné získať z registrov) a efektívnosť (pre klientov, ktorí budú potrebovať už iba jeden kontaktný bod pri získavaní rôznych informácií z rôznych registrov „one-stop-shopping“). Podnikateľský život sa tým stane omnoho bezpečnejším a zvýši sa dôvera v podnikateľskom prostredí. Na projekt bude aplikovaná legislatíva EÚ a európske štandardy. Veľmi dôležitým aspektom je, že bude možné prepojiť CRES s Európskym obchodným registrom (EBR). 

CRES v navrhovanej podobe nekladie nároky na štátny rozpočet, nemá negatívny vplyv na ekonomiku štátu a zamestnanosť a nezaťažuje životné prostredie.
7.1.	Súkromný sektor

Ako je naznačené v preambule smernice  EÚ č.1 o spoločnostiach, transparentná podnikateľská obec predstavuje dôležitý nástroj pre predstavovaní podnikania ako bezpečnej činnosti tretím stranám. Prístup k informáciám je dôležitým nástrojom pri manažovaní investícii a  zmluvných jednaniach. Zvýši sa motivácia k dodržiavaniu  zmluvných záväzkov. Pre zahraničné subjekty môže jazyková bariéra predstavovať problém pri získavaní informácii o partnerovi z rôznych zdrojov. Prepojenie CRES s EBR ponúkne nástroj na redukovanie tohto nedostatku.
7.2.	Verejný sektor

Vybudovanie CRES prinesie dôležité benefity aj verejnému sektoru. Vďaka CRES sa spresní evidencia v registroch. Z hľadiska CRES je totiž veľmi dôležité udržiavať najnovšie údaje v registroch tak, aby ponúkaná služba verejnosti aj súkromnému sektoru vykazovala potrebnú kvalitu a efektívnosť. Dobrá prístupnosť informácii  o ekonomických subjektoch prinesie tiež zlepšenie možností kontroly a či vynucovania daňovej povinnosti. 

Pri projekte CRES je dôležitý zámer zlepšiť rámec a podmienky pre slovenský podnikateľský život, jeho pokračujúcu integráciu s medzinárodným obchodom a zvlášť príprava na integráciu s Európskou úniou a ňou spojenými organizáciami. Tým sa zlepšuje investičná atraktivita Slovenska.

Registre na ktoré sa dá spoľahnúť pomáhajú zlepšiť kvalitu štatistiky. Typickým príkladom je dôležitosť správnych NACE kódov. Zdokonalená štatistika umožňuje lepšie predikovať vývoj. Efektívne registre vysokej kvality umožnia špeciálne iniciatívy verejným orgánom zamerané na niektoré komerčné alebo geografické oblasti.

Centrálna distribúcia prináša vyššiu efektívnosť. Pri udržiavaní jednej centrálnej databázy distribučný systém pomáha udržiavať nižšie ceny pri vyššej úrovni služieb a zároveň pridávať vyššiu výpovednú hodnotu k jednotlivým údajom z izolovaných zdrojových databáz.