Dôvodová správa

Predkladaný materiál reaguje na obdobie celkových štrukturálnych a inštitucionál-nych zmien, ktoré sa udiali na Slovensku po roku 1989. V tomto období prebehlo viacero zásadných zmien riadenia a zriaďovateľskej pôsobnosti kultúrnych inštitúcií, vlastníckej a správcovskej štruktúry kultúrnej infraštruktúry územia, daňová reforma, reforma verejných financií a verejnej správy, zmena vzorcov spoločenského správania a spotreby, ale i charakteru a právnej povahy medzinárodného postavenia SR. V uvedenom období rovnako zanikli pôvodné mechanizmy pre plánovanie a riadenie procesov v oblasti kultúry a umenia bez adekvátnych náhrad. Kultúra, ktorá bola vnímaná pred rokom 1989 ako nástroj štátnej ideológie sa postupne vymanila z ideologicko-propagandistického rámca svojho oficiálneho pôsobenia. Obdobie ostatných pätnástich rokov prinášalo pre kultúru na Slovensku – v kontexte ostatných spoločenských zmien – neustále úpravy inštitucionálneho systému a postupnú stagnáciu finančných nástrojov, neprinieslo však dosiaľ celkovú, formalizovanú víziu stratégie rozvoja sektora kultúry. V uvedenom období sa prehlbovali problémy ekonomického zabezpečenia kultúrnych inštitúcií, nepodarilo sa efektívne prepojiť jednotlivé úrovne verejnej správy a územnej samosprávy v oblasti kultúry a podporiť rozvoj medzisektorovej spolupráce aktérov v jednotlivých jej oblastiach. Rovnako zostáva nedoriešený jednotný a ucelený systém pomoci štátu pri obnove a výstavbe kultúrnej infraštruktúry územia, osobitne veľkých investičných celkov.  

Dôvodom zostavenia a potreby prijatia stratégie sú najmä tieto faktory:
•	potreba zabezpečenia plnenia národných a medzinárodných záväzkov štátu v oblasti podpory a rozvoja kultúry,
•	potreba zlepšenia podmienok pre činnosť a rozvoj kultúrnych inštitúcií a potreba zvyšovania efektívnosti a transparentnosti plánovania, riadenia, financovania, monitoringu a evaluácie ich činnosti,
•	potreba vytvorenia otvoreného a dlhodobo udržateľného prostredia pre podporu iniciatív, tvorivosti, inovácie, aktivít a rozvoja kultúrnych inštitúcií prostredníctvom funkčného systému ich financovania,
•	potreba reflexie obrovského množstva sociálno-ekonomických zmien a reforiem vrátane reformy verejnej správy a územnej samosprávy. 

Kultúrna politika je v súčasnosti spoluvytváraná aktuálnym právnym prostredím, inštitucionálnym a finančným rámcom pôsobenia inštitúcií v oblasti kultúry a podpory kultúrnych projektov, rovnako ako aj faktickou dostupnosťou kultúry (v jej fyzickej, tlačenej či v elektronickej podobe). Podrobne bol stav kultúrnej politiky na Slovensku (v etape vývoja od roku 1989 do roku 2002) vyhodnotený v Národnej správe o kultúrnej politike Slovenskej republiky spracovanej v rámci príslušného projektu Rady Európy a v paralelnej Správe expertov Rady Európy. 

Významným indikátorom stavu kultúrnej politiky je postavenie a zabezpečenie činnosti kultúrnych inštitúcií. Súčasný inštitucionálny rámec a mechanizmy financovania kultúrnych inštitúcií na Slovensku sú na základe skúmania v uvedených materiáloch neudržateľné, keďže postupne dochádza k stagnácii zabezpečenia finančného zabezpečenia ich základných, zákonom stanovených povinností a úloh, čo vedie k rezignácii na niektoré základné činnosti týchto ustanovizní. Dlhodobo kumulované problémy prechádzajú do evidentnej krízy riadenia kultúrnych inštitúcií. Súčasný stav podpory a zabezpečenia rozvoja kultúry je preto nevyhovujúci najmä z nasledovných dôvodov: 
•	nezabezpečujú sa v potrebnom rozsahu a forme niektoré ústavné práva občanov Slovenska, ako aj výkony a činnosti v zmysle platných právnych noriem a medzinárodných záväzkov SR,
•	inštitucionálne a finančné podmienky fungovania kultúrnych inštitúcií nedostatočne reflektujú medzinárodný vývoj a rozvojové trendy, 
•	nedostatočné je sociálne a finančné zabezpečenie pracovníkov v oblasti kultúry a nevytvára predpoklady pre udržanie kvalifikovanej pracovnej sily – a to v radoch odborníkov ako aj manažérov v oblasti kultúry, 
•	nedostatočné sú kapitálové i bežné výdavky na obnovu, budovanie a základnú prevádzku kultúrnej infraštruktúry, pamiatkového fondu ako aj na opravu a ochranu kultúrnych predmetov,
•	nedostatočne sa uplatňuje inovácia, moderné a progresívne metódy riadenia a komunikácie. 

Základnou ambíciou stratégie je vytvorenie priestoru pre posilňovanie a rozvoj spolupráce rôznych subjektov, jednotlivých úrovní samosprávy, kultúrnych inštitúcií, tvorivých jedincov a skupín občanov na všetkých úrovniach. Úlohou MK SR ako ústredného orgánu štátnej správy je predovšetkým funkcia garanta stratégie štátnej kultúrnej politiky v procese jej vypracovania, koordinácie, implementácie, monitoringu a vyhodnocovania jej plnenia. 

Zámerom stratégie je prostredníctvom vytvorenia štandardných podmienok pre podporu a rozvoj kultúry predovšetkým:
•	prispievať k zvyšovaniu konkurencieschopnosti Slovenska v európskom a globálnom priestore,
•	podporovať zvyšovanie kvality života v jednotlivých regiónoch, mestách a obciach Slovenska.

Konečným cieľom stratégie je stabilizovať sektor kultúry a vytvoriť štandardný inštitucionálny a finančný rámec pre rozvoj kultúry v nových spoločensko-ekonomických podmienkach.

DOLOŽKA
o finančných a ekonomických vplyvoch, environmentálnych vplyvoch a vplyvoch na zamestnanosť návrhu Stratégie štátnej kultúrnej politiky a Akčného plánu úvodnej fázy implementácie kultúrnej politiky

1.  Odhad dopadov na verejné financie

Predložený návrh Stratégie štátnej kultúrnej politiky a Akčného plánu úvodnej fázy implementácie kultúrnej politiky nepredpokladá negatívny dopad na verejné financie. 

2. Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných  právnických osôb
 
Realizáciou predloženého návrhu Stratégie štátnej kultúrnej politiky a Akčného plánu úvodnej fázy implementácie kultúrnej politiky sa nepredpokladá negatívny vplyv na obyvateľov ani na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb. 

3.  Odhad dopadov na životné prostredie

Predložený návrh Stratégie štátnej kultúrnej politiky a Akčného plánu úvodnej fázy implementácie kultúrnej politiky nepredpokladá vplyv na životné prostredie. 

4.  Odhad dopadov na zamestnanosť

Predložený návrh Stratégie štátnej kultúrnej politiky a Akčného plánu úvodnej fázy implementácie kultúrnej politiky nepredpokladá vplyv na zamestnanosť občanov Slovenskej republiky.