NÁVRH

                             Zákon

     z ............. 2002

    o štátnom rozpočte na rok 2003

   Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:  
                  
                             § 1

  (1) Celkové  príjmy  štátneho  rozpočtu    na   rok  2003   sa rozpočtujú  sumou 235 000 000 000 Sk,  celkové výdavky  štátneho rozpočtu na rok 2003  sa  určujú  sumou 291 800 000 000 Sk. 

  (2) Schodok štátneho rozpočtu   na  rok 2003  sa  určuje sumou 56 800 000 000 Sk.   

  (3) Celkový prehľad  príjmov a výdavkov  štátneho rozpočtu  na rok 2003 je uvedený v prílohe č. 1. 

  (4) Rozdelenie rozpočtových príjmov a výdavkov do jednotlivých  kapitol  štátneho  rozpočtu  na  rok 2003 je uvedené v prílohách č. 2 a 3.

  (5) Zo štátneho rozpočtu sa v roku 2003 poskytujú do rozpočtov  obcí  dotácie,  ktorých  prehľad  je  uvedený  v prílohe  č.  4, v celkovej sume 7 570 551 000 Sk, z toho 611 000 000 Sk na výkon samosprávnych funkcií obcí s počtom obyvateľov s trvalým pobytom na území obce do 3 000  podľa stavu k 31. decembru 2001,  pričom  obce ich použijú na financovanie bežných výdavkov okrem výdavkov na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania.

  (6) Zo štátneho rozpočtu sa v roku 2003 poskytujú do rozpočtov vyšších územných celkov  dotácie,  ktorých  prehľad  je  uvedený v prílohe č. 5, v celkovej sume 7 812 250 000 Sk.
  
  (7) Prehľad záväzných limitov úhrad  zo  štátneho rozpočtu  na náhradu  za  straty,   častí  strát  alebo  na   iné  vyrovnania dopravcom, ktorí zabezpečujú prepravné potreby osôb a služieb  v prospech verejnosti na základe zmlúv o výkone vo verejnom záujme 
podľa osobitného predpisu,^1) je uvedený v prílohe č. 6.

  (8) Rezervy    štátneho   rozpočtu   a   účelové   prostriedky jednotlivých  rozpočtových  kapitol  sa v roku 2003 rozpočtujú v 
celkovej sume 112 478 422 000 Sk;  ich rozdelenie  je  uvedené  v prílohe č. 7.  
       
        § 2 

  (1) Vláda  Slovenskej republiky (ďalej len "vláda")  alebo  na 
základe jej splnomocnenia minister financií Slovenskej republiky
(ďalej len "minister financií")  môže  v  priebehu  roka upraviť záväzné  ukazovatele  štátneho rozpočtu  na  rok 2003  uvedené v  prílohách č. 2 až 7.
1)	
2)	  (2) Opatreniami podľa odseku 1  sa  celkové  výdavky  štátneho
3)	rozpočtu na rok  2003  uvedené  v  § 1  ods. 1   môžu  prekročiť
najviac o 5 %, pričom sa nesmie zvýšiť schodok štátneho rozpočtu na rok 2003 podľa § 1 ods. 2.

                              § 3

     (1) V roku 2003 sa do rozpočtov obcí poskytne časť  z  výnosu
dane z príjmov  fyzických osôb  z  príjmov zo závislej činnosti
_________________
^4)	^1)§ 15 zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 168/1996  
5)	  Z. z. o cestnej doprave v znení zákona č. 506/2002 Z. z.

a funkčných požitkov  zdaňovaných  podľa  osobitného predpisu^2) v sume 7 801 000 000 Sk. 

  (2) Suma dane,  ktorá je príjmom  rozpočtov  obcí,  uvedená v  odseku 1 sa rozdelí obciam pomerne  podľa  počtu  obyvateľov  s trvalým pobytom na území obce podľa stavu k 31. decembru 2001. 

  (3) V roku 2003 je výnos
a) dane z príjmov právnických osôb z príjmov  zdaňovaných podľa
   osobitného predpisu^3)  vo  výške  94,82 %  príjmom  štátneho
   rozpočtu a vo výške 5,18 % príjmom rozpočtov obcí,
b) cestnej dane vyberanej daňovými úradmi s územnou pôsobnosťou pre hlavné mesto Slovenskej republiky  Bratislavu  vo  výške 40 % príjmom  štátneho rozpočtu  a  vo  výške  60 %  príjmom rozpočtu hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy,
c) cestnej dane vyberanej daňovými úradmi s územnou pôsobnosťou pre mesto Košice vo výške 40 % príjmom  štátneho  rozpočtu a  vo výške 60 % príjmom rozpočtu mesta Košice,
d)	cestnej dane vyberanej daňovými úradmi s územnou pôsobnosťou 
   neuvedenou  v  písmenách b)  a  c)  vo  výške  60 %  príjmom štátneho rozpočtu  a  vo  výške  40 % príjmom rozpočtov obcí neuvedených v písmenách b) a c).

  (4) Časť výnosu dane z  príjmov  právnických  osôb  so sídlom
v Slovenskej republike, ktorá je príjmom rozpočtov  obcí  podľa 
odseku 3 písm. a),  sa  vo  výške  60 %  rozdelí obciam pomerne 
podľa počtu obyvateľov s trvalým pobytom na  území  obce  podľa
stavu   k   31. decembru  2001  a  vo  výške 40 %  podľa  sídla daňovníka.  Časť  výnosu  dane z príjmov  právnických  osôb  so sídlom  v zahraničí  sa  rozdelí  obciam  pomerne  podľa  počtu
obyvateľov  s  trvalým  pobytom   na  území  obce  podľa  stavu
________________
^2)§ 13 zákona č. 366/1999 Z. z.  o daniach  z  príjmov  v  znení
  zákona č. 466/2000 Z. z.
^3)§ 21 zákona č. 366/1999 Z. z. v znení zákona č. 437/2002 Z. z.
k 31. decembru 2001.

  (5) Časť výnosu dane,  ktorá je príjmom  rozpočtov obcí podľa 
odseku 3 písm. d),  sa rozdelí obciam  v  rámci územného obvodu príslušného daňového úradu pomerne  podľa  počtu  obyvateľov  s trvalým pobytom na území obce podľa stavu  k 31. decembru 2001.

  (6) Daňové úrady poukazujú obciam pomernú časť dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov a príslušné časti výnosov dane z príjmov  právnických osôb a cestnej dane mesačne, spôsobom podľa odsekov 2, 4 a 5 ; v rovnakom termíne sa poukazuje pomerná časť cestnej dane podľa odseku 3 písm. b) a  c) hlavnému mestu Slovenskej republiky Bratislave a mestu Košice.

     (7) Výnos dane z nehnuteľností je príjmom rozpočtu správcu tejto dane.
 
  (8) Výnos penále vyrubeného daňovými úradmi podľa osobitných 
predpisov^4) je vo výške 50 % príjmom rozpočtu tej obce,  ktorá
porušenie daňových povinností písomne oznámila daňovému úradu.
____________________
^4)§ 15 zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 309/1993  
  Z. z. o spotrebnej dani z vína v znení neskorších predpisov. 
  § 15 zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 310/1993 
  Z. z. o spotrebnej dani z piva v znení neskorších predpisov. 
  § 20 zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 229/1995 
  Z. z. o spotrebnej dani z liehu v znení neskorších predpisov.
  § 16 zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 312/1993 
  Z. z.  o spotrebnej  dani  z  tabaku a tabakových výrobkov  v 
  znení neskorších predpisov. 
  § 32 ods. 12 zákona  č.  239/2001 Z. z.  o spotrebnej dani  z 
  minerálnych olejov.
  § 45 zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 289/1995 
  Z. z.  o dani z pridanej hodnoty  v  znení zákona  č. 60/1999 
  Z. z.
  § 23a zákona Slovenskej národnej rady č. 318/1992 Zb.  o dani 
  z dedičstva,  dani z darovania  a  dani z prevodu  a prechodu 
  nehnuteľností v znení zákona č. 107/2002 Z. z. 
  § 55 zákona  č. 366/1999 Z. z.  v  znení  zákona  č. 561/2001
  Z. z.
§ 4                 
 
 (1) Štátna   prémia   poskytovaná   stavebnému    sporiteľovi z prostriedkov štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu^5) sa v roku 2003 určuje najviac sumou 3 500 Sk.

  (2) Štátny príspevok podľa osobitného predpisu^6)  pre zmluvy uzavreté v roku 2003 sa určuje vo výške 3,5 % ročne. 

                              § 5  

   Štát  platí  v  roku 2003 poistné na  zdravotné poistenie^7)
z rozpočtovej kapitoly Ministerstva  zdravotníctva  Slovenskej
republiky vo výške 14 %  z vymeriavacieho základu 2 890 Sk. 
                               
                              § 6                   
    
   Štát platí v roku 2003 poistné^8)   z  rozpočtovej  kapitoly  Ministerstva  práce,   sociálnych vecí  a  rodiny   Slovenskej republiky na
a) nemocenské poistenie  vo  výške  4,8 %   z   vymeriavacieho 
   základu 2 430 Sk,
b) dôchodkové zabezpečenie vo výške 28 %    z   vymeriavacieho
   základu 5 410 Sk podľa osobitného predpisu,^9) 
_____________________
^5)§ 10  zákona   Slovenskej  národnej  rady   č.  310/1992 Zb. 
  o stavebnom sporení v znení neskorších predpisov.
^6)§ 84 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení 
  niektorých zákonov. 
^7)§ 12 ods. 8  zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 
  273/1994 Z. z.     o   zdravotnom   poistení,    financovaní 
  zdravotného poistenia,   o  zriadení  Všeobecnej  zdravotnej 
  poisťovne    a   o   zriaďovaní  rezortných,    odvetvových, 
  podnikových  a  občianskych  zdravotných poisťovní  v  znení  
  zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 374/1994 Z. z.
^8)§ 15 ods. 7  zákona Národnej rady  Slovenskej  republiky  č. 
  274/1994 Z. z.   o Sociálnej poisťovni  v  znení  neskorších 
  predpisov. 
^9)§ 14 ods. 9  zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky  č.     
  274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.

c) dôchodkové zabezpečenie vo výške 28 % zo 45 % vymeriavacieho 
   základu  5 000 Sk  na  osobitný  účet   Ministerstva  obrany 
   Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu.^10) 

§ 7  
                                                                         
  Národný úrad práce platí v roku 2003 poistné na 
a) zdravotné poistenie^11)   vo  výške 14 %   z   vymeriavacieho 
základu 3 830 Sk,
b) nemocenské poistenie^12)  vo výške  4,8 %  z  vymeriavacieho   
   základu 2 700 Sk,
c) dôchodkové zabezpečenie^12) vo výške  28 %  z vymeriavacieho   
   základu 2 700 Sk.          

                              § 8  

  (1) Objem záväzkov štátu na splátky istín štátneho dlhu v roku 2003 je 145 664 000 000 Sk; ich prehľad a zdroje ich financovania na rok 2003 sú uvedené v prílohe č. 8.

  (2) Vláda je oprávnená v roku 2003 rozhodnúť o vydaní štátnych cenných papierov^13)  a o použití  štátnych  finančných  aktív na    krytie  splátok istín  štátneho dlhu  z  predchádzajúcich  rokov splatných v roku 2003 do sumy 145 664 000 000 Sk.

_____________________
^10)§ 51 zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 274/1994 
   Z. z. v znení neskorších predpisov.
^11)§ 12 ods. 9  zákona Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 
   273/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
^12)§ 15 ods. 8  zákona Národnej rady  Slovenskej republiky  č. 
   274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
^13)§ 2 ods. 2  zákona č.  386/2002 Z. z.   o  štátnom  dlhu  a 
   štátnych zárukách a ktorým sa dopĺňa zákon č. 291/2002 Z. z. 
   o štátnej pokladnici  a  o  zmene  a  doplnení   niektorých  
   zákonov. 
  (3) Vláda je oprávnená v roku 2003 prevziať úvery
a) od  Európskej investičnej  banky   na   účely  financovania 
   výstavby   diaľnic   a   rýchlostných  ciest    do     sumy
   2 850 000 000 Sk,
b) od  Európskej  investičnej  banky   na  účely  financovania
   budovania  diaľnic  v   rámci  projektov   ISPA   do   sumy 
   1 660 000 000 Sk,
c) od  Svetovej  banky  na   účely  financovania  modernizácie   systému zdravotníctva do sumy 3 600 000 000 Sk,
d) neprevzaté vládou v roku 2002 podľa osobitného predpisu.^14)  

  (4) V roku 2003  môže  vláda  použiť  prostriedky získané  z 
úverov prevzatých  do  konca  roku 2002  a z úverov prevzatých podľa tohto zákona
a) od Svetovej banky na účely financovania  projektu  riadenia sociálnych dávok do sumy 173 100 000 Sk, 
b) od Svetovej banky na účely  finančného  krytia  výnosov  zo štátnych dlhopisov  vydaných  na  účely  reštrukturalizácie vybraných   bánk   podľa  osobitného predpisu^15)   do  sumy 2 900 000 000 Sk,
c) od  Svetovej banky  na  účely  finančného  krytia  záväzkov vyplývajúcich zo záruky vlády poskytnutej  podľa osobitného predpisu^15) do sumy 2 900 000 000 Sk,
d) od Svetovej banky na účely financovania  projektu  riadenia verejných financií  vrátane  preddavku   na  jeho  prípravu  
   v rozpočtovej  kapitole  Ministerstva  financií  Slovenskej republiky do sumy 54 000 000 Sk,
e) od  Svetovej banky  na  financovanie  projektu modernizácie systému zdravotníctva do sumy 364 000 000 Sk,
f) od  Európskej investičnej  banky  na  účely financovania 4. projektu Slovensko-Európske cesty do sumy  750 000 000 Sk,
___________________
^14)§ 11 zákona  č. 586/2001 Z. z.  o štátnom rozpočte  na  rok 2002.
^15)§ 117 zákona č. 483/2001 Z. z.
g) od Európskej investičnej banky  na  financovanie  budovania diaľnic v rámci projektov ISPA do sumy 267 000 000 Sk,
h) 	od Európskej investičnej banky  na  účely  financovania  5. projektu Slovensko - Európske cesty do sumy 300 000 000 Sk,
i) od  Rozvojovej banky  Rady  Európy  na  účely  financovania rozvojových potrieb kultúry do sumy 62 150 000 Sk,
j) od  Rozvojovej banky  Rady  Európy  na  účely  financovania infraštruktúry  pre  domovy  sociálnych  služieb   do  sumy 137 600 000 Sk,
k) od Rozvojovej banky Rady Európy  na projekt základných škôl pre   rómske   deti  v  Sečovciach  a  Košiciach   do  sumy 2 100 000 Sk,
l) od Japonskej banky  pre  medzinárodnú spoluprácu  na  účely
   financovania  3. projektu Slovensko-Európske cesty  do sumy
   1 200 000 000 Sk.

  (5) Nesúlad medzi príjmami  a výdavkami štátneho rozpočtu  v 
priebehu  roku  2003  možno  kryť  prostriedkami  získanými  z 
predaja štátnych cenných papierov^13) a z prijatých úverov.

                              § 9  
   
  (1) Stupnice platových taríf podľa osobitných predpisov^16) sa 
v roku 2003 zvýšia o 5 % od 1. júla 2003. 

  (2) Funkčné platy príslušníkov Policajného zboru,  Slovenskej 
informačnej služby,    Zboru  väzenskej   a   justičnej  stráže Slovenskej  republiky,     Železničnej   polície,     Národného 

___________________
^16)§ 105 zákona  č. 312/2001 Z. z.  o štátnej službe  a o zmene 
   a doplnení niektorých zákonov.
   § 131  ods.  2   zákona   č.  315/2001 Z. z.   o   Hasičskom   
   a záchrannom zbore.
bezpečnostného úradu a colníkov^17) sa v roku 2003  zvýšia o 5 % od 1. júla 2003.

  (3) Funkčné platy profesionálnych vojakov^18)  sa  v roku 2003 zvýšia o 0 %.
   
  (4) Plat poslanca  Národnej rady  Slovenskej republiky  sa  v 
roku 2003 zvýši o 5 % od 1. júla 2003.^19)
  
  (5) Valorizácia základného platu sudcu  sa v kalendárnom roku 2003 vykoná zvýšením priemerného platu  sudcu  od  1. júla 2003 podľa odseku 4 a osobitného predpisu.^20)

  (6) Percentuálny podiel na výpočet ďalšieho  služobného príjmu profesionálnych vojakov^21) sa v roku 2003 určuje vo výške 100 %.                

  (7) Koeficient,  ktorým sa vynásobí nezdaniteľná časť základu 

___________________
^17)§ 85 ods. 5  zákona  č.  73/1998 Z. z.   o  štátnej  službe 
   príslušníkov  Policajného zboru,    Slovenskej  informačnej  
   služby,  Zboru väzenskej  a  justičnej  stráže   Slovenskej  
   republiky a Železničnej polície v znení zákona  č. .../2002 
   Z. z. 
   § 80 ods. 5  zákona  č. 200/1998 Z. z.   o  štátnej  službe 
   colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov  v 
   znení zákona č. .../2002 Z. z.
^18)§ 7 ods. 1    zákona    č.  380/1997  Z. z.    o  peňažných 
   náležitostiach vojakov v znení zákona č. .../2002 Z. z.
^19)§ 29d ods. 2  zákona  Národnej rady Slovenskej republiky č. 
   120/1993 Z. z.  o platových pomeroch niektorých  ústavných  
   činiteľov Slovenskej republiky v znení zákona č. .../2002 
   Z. z.
^20)§ 23 zákona  Národnej rady Slovenskej republiky č. 120/1993 
   Z. z. 
   § 67 zákona č. 385/2000 Z.z.  o sudcoch a prísediacich  a o 
   zmene a doplnení niektorých zákonov.
^21)§ 30 ods. 1 zákona č. 380/1997 Z. z.
dane  podľa osobitného predpisu^22)  sa  na  rok 2003 určuje  vo výške 1.

                              § 10

(1)  Na prenesený výkon  pôsobnosti  štátnej správy  na  obce
a vyššie územné celky a prechod  pôsobností  z  orgánov štátnej správy do samosprávnej  pôsobnosti  obcí  a   vyšších  územných
celkov podľa osobitného predpisu^23)  sa  v roku 2003  v  súlade 
s § 2 upravia záväzné ukazovatele  v  príslušných  rozpočtových kapitolách,    a   to   na   základe   vzájomne   odsúhlasených delimitačných protokolov medzi orgánmi štátnej správy a územnej samosprávy, ak osobitný  predpis neustanoví inak.  Ministerstvo financií  Slovenskej  republiky   poskytne  príslušnej  obci  a vyššiemu   územnému    celku    dotáciu   zodpovedajúcu   výške delimitovaných  finančných  prostriedkov,  ak  osobitný predpis neustanoví inak.
 
  (2) Príslušné daňové úrady  vyrovnajú preplatky a nedoplatky, ktoré  vznikli  v  roku   2002   pri   uplatňovaní   osobitného predpisu,^24) s jednotlivými obcami do 31. marca 2003. 

§ 11

        Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2003.

__________________
^22)§  12 ods. 2 písm. a)  zákona  č.  366/1999 Z. z.   v  znení      
   neskorších predpisov.   
^23)Zákon  č. 416/2001 Z. z.  o prechode  niektorých  pôsobností  
   z orgánov štátnej správy na obce  a  na  vyššie územné celky 
   v znení neskorších predpisov.
^24)§ 4 zákona č. 586/2001 Z. z.
| | Príloha č. 1
| | k zákonu č. . . . /2002 Z. z.
Bilancia  príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu
na rok 2003
( v tis. Sk )
| Ukazovateľ | Štátny rozpočet
| P R Í J M Y   s p o l u | 235 000 000
A. | Daňové príjmy | 215 204 000
A.1. | Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku | 73 399 000
| v tom:   daň z príjmov fyzických osôb | 33 399 000
| v tom:  zo závislej činnosti a funkčných požitkov | 27 699 000
| celkový výnos | 35 500 000
| z toho: prevod do obcí | 7 801 000
| z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti | 5 700 000
| daň z príjmov právnických osôb | 29 300 000
| celkový výnos | 30 900 000
| z toho: prevod do obcí | 1 600 000
| daň z príjmov vyberaná zrážkou | 10 700 000
A.2. | Dane z majetku | 1 300 000
A.3. | Domáce dane na tovary a služby | 136 845 000
| z toho:  daň z pridanej hodnoty | 99 400 000
| spotrebné dane | 35 800 000
| cestná daň | 1 640 000
| celkový výnos | 2 540 000
| z toho: prevod do obcí | 900 000
A.4. | Dane z medzinárodného obchodu a transakcií | 3 660 000
| v tom:   dovozné clo | 3 400 000
| ostatné colné príjmy | 260 000
B. | Nedaňové príjmy | 12 032 727
B.1. | Príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku | 414 742
B.2. | Administratívne a iné poplatky a platby | 7 100 490
B.3. | Kapitálové príjmy | 111 627
B.4. | Úroky z domácich úverov, pôžičiek a vkladov | 733 468
B.4. | Úroky zo zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov | 82 050
B.5. | Iné nedaňové príjmy | 3 590 350
C. | Granty a transfery | 4 004 273
| Transfery | 4 004 273
D. | Príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí | 3 759 000
| V Ý D A V K  Y   s p o l u | 291 800 000
A. | Bežné výdavky | 253 651 942
A.1. | Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania | 34 428 687
A.2. | Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní |
| a Národného úradu práce | 12 409 124
A.3. | Tovary a ďalšie služby | 31 676 980
A.4. | Bežné transfery | 140 271 461
A.4.1. | z toho: na platené poistné za zákonom určené skupiny osôb | 24 951 357
A.4.2. | sociálne dávky | 16 400 000
A.4.3. | štátne sociálne dávky a dávky sociálneho zabezpečenia | 16 979 000
A.4.4. | dotácie nefinančným subjektom | 16 921 052
A.4.5. | súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC | 11 872 501
A.5. | Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi | 34 865 690
B. | Kapitálové výdavky spolu | 32 712 635
| z toho: súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC | 3 510 300
C. | Poskytovanie úverov a pôžičiek, účasť na majetku a splácanie istiny | 5 435 423
| S C H O D O K   ( - ) | -56 800 000

| Príloha č. 2
| k zákonu č.  . . . /2002 Z. z.
Príjmy kapitol na rok 2003
( v tis. Sk )
K a p i t o l a | Záväzný
| ukazovateľ
a | 1
Kancelária Národnej rady SR | 15 000
Kancelária prezidenta SR | 250
Úrad vlády SR | 15 000
Kancelária verejného ochrancu práv |
Ústavný súd SR | 200
Najvyšší súd SR | 15
Generálna prokuratúra SR | 7 500
Najvyšší  kontrolný úrad SR | 250
Slovenská informačná služba | 4 000
Ministerstvo zahraničných vecí SR | 120 000
Ministerstvo obrany SR | 150 000
Ministerstvo vnútra SR | 499 200
Ministerstvo spravodlivosti SR | 203 600
Ministerstvo financií SR | 260 600
Ministerstvo pre správu a privatizáciu NM SR |
Ministerstvo životného prostredia SR | 1 157 000
Ministerstvo školstva SR | 2 960
Ministerstvo zdravotníctva SR | 71 721
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR | 12 652
Ministerstvo kultúry SR | 38 000
Ministerstvo hospodárstva SR | 59 000
Ministerstvo pôdohospodárstva SR | 2 048 300
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR | 5 000
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR | 1 061 000
Úrad geodézie, kartografie a katastra SR | 12 000
Štatistický úrad SR | 9 000
Úrad pre verejné obstarávanie |
Úrad jadrového dozoru SR |
Úrad priemyselného  vlastníctva SR | 23 300
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR | 1 671
Úrad pre štátnu službu SR |
Protimonopolný úrad SR | 3 000
Národný bezpečnostný úrad |
Správa štátnych hmotných rezerv SR | 25 000
Štátny dlh |
Všeobecná pokladničná správa |
Slovenská akadémia vied | 17 000
Slovenský rozhlas |
Slovenská televízia |
Tlačová agentúra SR |
Krajský úrad Bratislava | 35 000
Krajský úrad Trnava | 15 618
Krajský úrad Trenčín | 17 775
Krajský úrad Nitra | 53 642
Krajský úrad Žilina | 40 059
Krajský úrad Banská Bystrica | 23 847
Krajský úrad Prešov | 36 940
Krajský úrad Košice | 31 264
S p o l u | 6 076 364
z toho krajské úrady | 254 145

Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2003 | Príloha č. 3
( v tis. Sk ) | k zákonu č.  . . .  /2002 Z. z.
| 600 | 610 | 640 | 700 | 723 | 800 | Výdavky
| Bežné | Mzdy, | Bežné | Kapitálové | Kapitálové | Poskytovanie | spolu
| výdavky | platy, | transfery | výdavky | transfery | úverov a pôžičiek, |
K a p i t o l a | | sl.príjmy a ost.osobné vyrovnania | | | nefinančným subjektom | účasť na majetku a splácanie istiny |
a | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7
Kancelária NR  SR | 577 246 | 248 971 | 4 226 | 360 000 | | 0 | 937 246
Kancelária prezidenta SR | 84 424 | 25 733 | 2 610 | 26 000 | | 0 | 110 424
Úrad vlády SR | 466 334 | 120 515 | 111 157 | 176 700 | | 0 | 643 034
Kancelária verejného ochrancu práv | 15 838 | 8 957 | 0 | 2 500 | | 0 | 18 338
Ústavný súd SR | 52 426 | 29 889 | 324 | 130 000 | | 0 | 182 426
Najvyšší súd SR | 96 150 | 62 876 | 5 920 | 4 500 | | 0 | 100 650
Generálna prokuratúra SR | 719 594 | 470 035 | 10 683 | 50 000 | | 0 | 769 594
Najvyšší  kontrolný úrad SR | 117 979 | 67 153 | 30 | 12 000 | | 0 | 129 979
Slovenská informačná služba | 877 655 | 0 | 21 500 | 111 800 | | 0 | 989 455
Ministerstvo zahraničných vecí SR | 2 491 954 | 1 014 502 | 453 772 | 300 000 | | 0 | 2 791 954
Ministerstvo obrany SR | 21 374 520 | 6 500 359 | 1 840 027 | 300 000 | | 0 | 21 674 520
Ministerstvo vnútra SR | 14 271 385 | 7 544 905 | 459 531 | 1 533 598 | | 0 | 15 804 983
Ministerstvo spravodlivosti SR | 4 860 070 | 2 457 150 | 126 202 | 446 500 | | 0 | 5 306 570
Ministerstvo financií SR | 5 125 463 | 2 574 970 | 63 586 | 1 361 780 | | 0 | 6 487 243
Ministerstvo pre správu a privatizáciu NM SR | 42 837 | 18 103 | 0 | 2 000 | | 0 | 44 837
Ministerstvo životného prostredia SR | 1 397 372 | 162 412 | 778 239 | 1 240 000 | 10 000 | 0 | 2 637 372
Ministerstvo školstva SR | 10 108 445 | 267 007 | 8 931 061 | 1 400 000 | | 0 | 11 508 445
Ministerstvo zdravotníctva SR | 17 903 736 | 693 133 | 16 494 941 | 2 401 910 | 16 057 | 0 | 20 305 646
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR | 26 431 523 | 206 704 | 26 019 939 | 138 630 | | 0 | 26 570 153
Ministerstvo kultúry SR | 2 600 278 | 175 823 | 2 152 326 | 788 195 | | 0 | 3 388 473
Ministerstvo hospodárstva SR | 1 889 724 | 317 965 | 989 579 | 270 000 | 180 000 | 0 | 2 159 724
Ministerstvo pôdohospodárstva SR | 10 172 297 | 513 554 | 8 585 848 | 2 828 000 | 2 700 000 | 0 | 13 000 297
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR | 4 044 340 | 50 434 | 3 892 575 | 25 000 | | 0 | 4 069 340
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR | 11 110 976 | 1 151 023 | 6 736 954 | 10 215 000 | 415 000 | 0 | 21 325 976
Úrad geodézie, kartografie a katastra SR | 794 343 | 407 376 | 165 | 50 000 | | 0 | 844 343
Štatistický úrad SR | 350 120 | 184 534 | 26 654 | 12 000 | | 0 | 362 120
Úrad pre verejné obstarávanie | 54 176 | 22 360 | 0 | 2 000 | | 0 | 56 176
Úrad jadrového dozoru SR | 64 898 | 21 790 | 7 718 | 4 500 | | 0 | 69 398
Úrad priemyselného vlastníctva SR | 62 133 | 28 336 | 0 | 4 500 | | 0 | 66 633
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR | 192 817 | 17 015 | 145 947 | 35 000 | | 0 | 227 817
Úrad pre štátnu službu SR | 26 486 | 13 104 | 0 | 2 000 | | 0 | 28 486
Protimonopolný úrad SR | 40 016 | 16 463 | 360 | 2 000 | | 0 | 42 016
Národný bezpečnostný úrad | 179 907 | 72 168 | 1 500 | 125 000 | | 0 | 304 907
Správa štátnych hmotných rezerv SR | 331 890 | 35 148 | 200 | 435 000 | | 0 | 766 890
Štátny dlh | 34 865 690 | 0 | 0 | 0 | | 0 | 34 865 690
Všeobecná pokladničná správa | 15 784 737 | 3 044 300 | 8 637 006 | 3 591 222 | 352 200 | 5 435 423 | 24 811 382
Slovenská akadémia vied | 1 105 326 | 322 935 | 406 575 | 80 000 | | 0 | 1 185 326
Slovenský rozhlas | 330 000 | 0 | 330 000 | 0 | | 0 | 330 000
Slovenská televízia | 370 000 | 0 | 370 000 | 0 | | 0 | 370 000
Tlačová agentúra SR | 50 000 | 0 | 50 000 | 0 | | 0 | 50 000
Krajský úrad Bratislava | 4 512 198 | 749 751 | 3 261 134 | 70 000 | | 0 | 4 582 198
Krajský úrad Trnava | 4 682 770 | 544 696 | 3 771 528 | 100 000 | | 0 | 4 782 770
Krajský úrad Trenčín | 5 035 701 | 538 796 | 4 108 010 | 75 000 | | 0 | 5 110 701
Krajský úrad Nitra | 6 499 253 | 598 946 | 5 356 603 | 85 000 | | 0 | 6 584 253
Krajský úrad Žilina | 6 286 651 | 722 976 | 5 084 684 | 120 000 | | 0 | 6 406 651
Krajský úrad Banská Bystrica | 6 674 521 | 794 261 | 5 348 695 | 90 000 | | 0 | 6 764 521
Krajský úrad Prešov | 8 275 756 | 808 166 | 6 881 075 | 85 000 | | 0 | 8 360 756
Krajský úrad Košice | 8 377 486 | 803 393 | 6 930 076 | 110 000 | | 0 | 8 487 486
Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom | 11 872 501 | 0 | 11 872 501 | 3 510 300 | | 0 | 15 382 801
Ú  h  r  n | 253 651 942 | 34 428 687 | 140 271 461 | 32 712 635 | 3 673 257 | 5 435 423 | 291 800 000
z toho krajské úrady | 50 344 336 | 5 560 985 | 40 741 805 | 735 000 | 0 | 0 | 51 079 336

Príloha č. 4 | |
k zákonu č. .../2002 Z. z.
Záväzné limity dotácií obciam na rok 2003 |
(v tis. Sk) | | |
| Bežné | Kapitálové | Spolu
| výdavky | výdavky |
a | 1 | 2 | 3
Spolu | 5 186 451 | 2 384 100 | 7 570 551
z toho: | | |
a) dotácia na výkon samosprávnych | 611 000 | | 611 000
funkcií | | |
b) dotácia na mestskú verejnú dopravu | 1 070 500 | 489 200 | 1 559 700
v tom: | | |
Banská Bystrica | 52 070 | 29 100 | 81 170
Bratislava | 694 120 | 220 300 | 914 420
Košice | 202 540 | 175 000 | 377 540
Prešov | 63 140 | 35 600 | 98 740
Žilina | 58 630 | 29 200 | 87 830
c) dotácia na dokončovanie objektov | | 167 400 | 167 400
základných škôl a ich technickej vybavenosti | | |
v rámci bývalej komplexnej bytovej výstavby | | |
d) dotácia na riešenie individuálnych potrieb | 7 300 | 72 100 | 79 400
obcí na zabezpečenie výkonu ich samosprávnych | | |
funkcií | | |
e) dotácia na účely podľa § 4a ods. 9 zákona SNR č. 194/1990 Zb. | | 122 500 | 122 500
o lotériách a iných podobných hrách v znení neskorších | | |
predpisov | | |
f) dotácia na výstavbu mostu Košická | | 600 000 | 600 000
g) dotácia na prenesený výkon pôsobností štátnej správy | | |
na obce a prechod pôsobností z orgánov štátnej správy | | |
do samosprávnej pôsobnosti obcí podľa zákona | | |
č. 416/2001 Z. z. | 3 497 651 | 932 900 | 4 430 551
v tom: | | |
matriky | 125 400 | | 125 400
kultúra | 3 000 | | 3 000
školstvo | 2 953 951 | 892 200 | 3 846 151
sociálne zabezpečenie | 415 300 | 40 700 | 456 000

| | | Príloha č. 5 |
| | | k zákonu č. .../2002 Z. z.
Záväzné limity dotácií vyšším územným celkom na rok 2003
( v tis. Sk) | | |
| Bežné výdavky | Kapitálové výdavky | Spolu
a | 1 | | 2 | 3
Spolu | 6 686 050 | | 1 126 200 | 7 812 250
z toho: | | | |
a) dotácia na činnosť úradov vyšších územných celkov | 466 451 | | 80 000 | 546 451
b) dotácia na prenesený výkon štátnej správy na vyššie územné celky a prechod kompetencií z orgánov štátnej správy do samosprávnej pôsobnosti vyšších územných celkov podľa zákona č. 416/2001 Z.z. | 6 219 599 | | 1 046 200 | 7 265 799
v tom: | | | |
doprava | 1 049 446 | | | 1 049 446
kultúra | 778 478 | * | 167 770 | 946 248
školstvo | 2 225 017 | * | 744 426 | 2 969 443
sociálne zabezpečenie | 2 166 658 | * | 134 004 | 2 300 662
Poznámka: * orientačný ukazovateľ | | | |

| | Príloha č. 6
| | k zákonu č. .../2002 Z. z.
Bežné transfery pre samosprávne kraje na zabezpečenie verejnej pravidelnej
autobusovej dopravy na rok 2003 | |
obslužnosti územia) | |
(v tis. Sk) | |
Samosprávny kraj/mesto | |
| bežný transfer | z toho: MVD
Bratislavský samosprávny kraj | 55 678 | 1 300
v tom: Malacky | | 500
Pezinok | | 800
Trnavský samosprávny kraj | 114 513 | 16 600
v tom: Dunajská Streda | | 500
Galanta | | 1 100
Sereď | | 500
Hlohovec | | 900
Piešťany | | 2 300
Senica | | 600
Trnava | | 10 700
Trenčiansky samosprávny kraj | 127 107 | 17 400
v tom: Bánovce nad Bebravou | | 250
Bojnice | | 600
Handlová | | 300
Nové Mesto nad Váhom | | 600
Partizánske | | 250
Považská Bystrica | | 3 400
Prievidza | | 3 600
Púchov | | 2 800
Trenčín | | 5 600
Nitriansky samosprávny kraj | 127 107 | 34 000
v tom: Komárno | | 1 400
Levice | | 800
Nitra | | 24 800
Nové Zámky | | 2 500
Šahy | | 300
Šaľa | | 200
Štúrovo | | 1 100
Šurany | | 500
Topoľčany | | 1 400
Zlaté Moravce | | 1 000
Žilinský samosprávny kraj | 127 107 | 22 000
v tom: Čadca | | 2 500
Dolný Kubín | | 2 000
Kysucké Nové Mesto | | 400
Liptovský Mikuláš | | 2 500
Martin | | 12 100
Ružomberok | | 2 500
Banskobystrický samosprávny kraj | 172 281 | 24 600
v tom: Lučenec | | 2 600
Rimavská Sobota | | 1 500
Zvolen | | 15 000
Žiar nad Hronom | | 5 500
Prešovský samosprávny kraj | 172 281 | 16 900
v tom: Bardejov | | 4 200
Humenné | | 1 700
Kežmarok | | 1 000
Levoča | | 400
Poprad | | 5 100
Sabinov | | 400
Snina | | 300
Stará Ľubovňa | | 1 400
Svidník | | 400
Svit | | 400
Vranov nad Topľou | | 1 600
Košický samosprávny kraj | 153 372 | 8 200
v tom: Michalovce | | 2 400
Rožňava | | 600
Spišská Nová Ves | | 3 800
Trebišov | | 1 400
S P O L U | 1 049 446 | 141 000

| Príloha č. 7
| k zákonu č. .../2002 Z. z.
REZERVY  ŠTÁTNEHO ROZPOČTU A ÚČELOVÉ PROSTRIEDKY |
ROZPOČTOVÝCH KAPITOL NA ROK 2003 |
(v tis. Sk ) |
1. Rozpočtové rezervy |
- rezerva vlády SR | 900 000
- rezerva predsedu vlády SR | 50 000
Rezervy spolu | 950 000
2. Účelové prostriedky zapracované v kapitolách |
Úrad vlády SR | 55 000
- finančné prostriedky vyplývajúce zo zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériach | 55 000
a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov |
- menšinová kultúrna politika | 20 000
- sociálne a kultúrne potreby rómskej komunity | 35 000
Slovenská informačná služba | 101 800
- obstaranie služobných bytov pre vybraných zamestnancov ŠS - kapitálové výdavky | 11 800
- NP PRENAME | 90 000
Ministerstvo životného prostredia SR | 12 720
- finančné prostriedky vyplývajúce zo zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériach |
a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov | 11 350
- environmentálne aktivity | 11 350
- NP PRENAME | 1 370
Ministerstvo zahraničných vecí SR | 482 879
- poplatky a príspevky SR medzinárodným organizáciám a poskytovanie oficiálnej |
rozvojovej pomoci | 440 052
- NP PRENAME | 42 827
Ministerstvo obrany SR | 1 192 500
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 50 000
- obstaranie služobných bytov pre príslušníkov ASR - kapitálové výdavky | 136 500
- NP PRENAME | 1 006 000
Ministerstvo vnútra SR | 218 160
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 4 110
- obstaranie služobných bytov pre vybraných zamestnancov ŠS - kapitálové výdavky | 174 900
- NP PRENAME | 39 150
Ministerstvo spravodlivosti SR | 30 500
- obstaranie služobných bytov pre vybraných zamestnancov ŠS - kapitálové výdavky | 30 500
Ministerstvo financií SR | 62 183
- obstaranie služobných bytov pre vybraných zamestnancov ŠS - kapitálové výdavky | 61 780
- NP PRENAME | 403
Ministerstvo školstva SR | 9 406 160
- príspevok SR  na VI. rámcový program EÚ pre výskum a  technický rozvoj | 500 000
- finančné prostriedky vyplývajúce zo zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériach |
a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov | 583 100
z toho: - podpora telovýchovy, športu a športovej reprezentácie | 575 000
- podpora školstva a mládeže | 8 100
- transfer verejným vysokým školám | 8 319 155
z toho: - bežný transfer | 7 269 155
- kapitálový transfer | 1 050 000
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 305
- NP PRENAME | 3 600
Ministerstvo zdravotníctva SR | 16 401 445
- štátom platené poistné na zdravotné poistenie za zákonom určené skupiny osôb | 16 054 305
- kapitálové výdavky na splácanie zahraničného kapitálového úveru, vrátane výdavkov |
na kurzové vplyvy pre Slovenský ústav srdcových a cievnych chorôb Bratislava- |
Kramáre | 200 000
- finančné prostriedky vyplývajúce zo zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériach |
a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov | 123 000
z toho: - zdravotnícke účely | 118 581
- zdravotnícke účely prostredníctvom Červeného kríža | 4 419
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 24 010
- NP PRENAME | 130
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR | 25 947 552
- dávky sociálneho zabezpečenia | 16 979 000
- štátom   platené  poistné  na dôchodkové zabezpečenie za zákonom určené skupiny osôb | 7 745 772
- štátom platené poistné za nemocenské poistenie za zákonom určené skupiny osôb | 1 151 280
- príspevky na humanitné účely | 1 000
- finančné prostriedky vyplývajúce zo zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériach |
a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov | 70 500
- sociálne, humanitárne a charitatívne účely | 70 500
Ministerstvo kultúry SR | 791 209
- bežný transfer pre cirkvi a náboženské spoločnosti vrátane Slovenskej |
katolíckej charity a Evanjelickej diakonie ECAV | 686 877
- finančné prostriedky vyplývajúce zo zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériach |
a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov | 99 550
z toho: - podpora kultúry | 99 550
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 82
- NP PRENAME | 4 700
Ministerstvo hospodárstva SR | 325 400
- dotácia Inovačnému fondu n.f. na podporu výskumu a vývoja | 50 000
- výskum a vývoj v oblasti obrany | 50 000
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 72 400
- kapitálové výdavky | 140 000
- NP PRENAME | 13 000
Ministerstvo pôdohospodárstva SR | 7 747 100
- bežný    transfer   podnikateľským  subjektom    v    pôdohospodárstve | 7 733 000
v tom: - poľnohospodárstvo | 7 385 000
- lesníctvo | 339 000
- výskum a vývoj | 9 000
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 13 950
- NP PRENAME | 150
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR | 3 879 460
- transfer na podporu regionálneho rozvoja | 129 540
- transfer do Štátneho fondu rozvoja bývania | 2 550 000
- tranfer na štátnu podporu rozvoja bývania | 1 194 920
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 5 000
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR | 18 676 600
- výstavba diaľnic a rýchlostných ciest  - kapitálové výdavky | 8 500 000
- údržba a oprava ciest | 2 252 000
- výstavba a rekonštrukcia ciest - kapitálové výdavky | 1 200 000
- na zmluvu o výkonoch vo verejnom záujme v železničnej doprave | 6 620 000
z toho: kombinovaná doprava | 20 000
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 49 050
- hospodárska mobilizácia - kapitálový transfer | 5 000
- obstaranie služobných bytov pre železničnú políciu - kapitálové výdavky | 49 500
- NP PRENAME | 1 050
Štatistický úrad SR | 80
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 80
Úrad jadrového dozoru SR | 180
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 180
Národný bezpečnostný úrad | 70 000
- NP PRENAME | 70 000
Správa štátnych hmotných rezerv SR | 352 620
- obstaranie núdzových zásob ropy a ropných produktov - kapitálové výdavky | 350 000
- NP PRENAME | 2 620
Slovenská akadémia vied | 23 000
- úlohy medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce | 20 000
- II. etapa prác na dopadovej štúdii vstupu SR do EÚ | 3 000
Všeobecná pokladničná správa | 9 153 422
- úhrada majetkovej ujmy SLSP, a.s. a SZRB, š.p.ú. | 629 300
- úhrada   majetkovej   ujmy  za   zvýhodnené  úvery  poskytnuté  na dofinancovanie DBV |
(uznesenie vlády SR č. 453/1994 a č. 676/1995) | 2 900
- finančné  prostriedky  na  poskytovanie  štátnej  prémie  v  stavebnom sporení na základe |
zákona SNR č. 310/1992 Zb. v znení neskorších predpisov | 2 700 000
- finančné  prostriedky  na  poskytnutie štátneho príspevku k  hypotekárnym úverom | 560 000
- Rada pre vysielanie a retransmisiu | 17 793
- program rozvoja vidieka - SAPARD (EÚ) | 205 981
- podpora zriaďovania priemyselných parkov | 150 000
- Program ISPA (MŽP SR a MDPT SR – EÚ) | 1 988 566
- výdavky na spolufinancovanie v rámci predvstupového fondu PHARE | 2 353 138
- výdavky na zabezpečenie administratívnych potrieb a nových inštitúcií súvisiacich |
s implementáciou práva EÚ | 375 744
- výdavky na riešenie krízových situácií a odstraňovanie ich následkov (zákon č. 387/2002 Z. z.) | 50 000
- finančné prostriedky vyplývajúce zo zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériach |
a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov | 85 000
- vratky finančných prostriedkov prevádzkovateľom lotérií | 75 000
- Protidrogový fond | 10 000
- výdavky na kampaň pre vstup do EÚ (ÚV) | 30 000
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 5 000
Slovenský rozhlas | 71 430
- transfer na zabezpečenie zahraničného vysielania | 70 830
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 600
Slovenská televízia | 620
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 620
Krajský úrad Bratislava | 692 210
- dávka sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky | 691 618
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 592
Krajský úrad Trnava | 1 419 073
- dávka sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky | 1 418 893
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 180
Krajský úrad Trenčín | 1 418 774
- dávka sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky | 1 418 378
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 396
Krajský úrad Nitra | 2 321 046
- dávka sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky | 2 320 546
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 500
Krajský úrad Žilina | 1 836 185
- dávka sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky | 1 835 785
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 400
Krajský úrad Banská Bystrica | 2 282 110
- dávka sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky | 2 281 520
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 590
Krajský úrad Prešov | 3 029 134
- dávka sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky | 3 028 556
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 578
Krajský úrad Košice | 3 405 370
- dávka sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky | 3 404 704
- hospodárska mobilizácia - bežné výdavky | 666
Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom | 122 500
- finančné prostriedky vyplývajúce zo zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériach |
a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov | 122 500
- financovanie akcií pre obce a mestá | 122 500
Účelové prostriedky spolu | 111 528 422
Rezervy a účelové prostriedky spolu | 112 478 422

| | | | Príloha č.  8
| | | | k  zákonu č. .../2002 Z. z.
BILANCIA ZDROJOV A POTRIEB SPLATNÉHO ŠTÁTNEHO DLHU
NA ROK 2003
(v tis. Sk)
Zdroje | Potreby štátneho dlhu
1. Emisie štátnych cenných papierov | 132 164 000 | 1. Splátky štátnych dlhopisov emitovaných v tuzemsku | | 60 598 000
2. Štátne finančné aktíva | 13 500 000 | v tom: | štátne dlhopisy rehabilitačné | 50 000
| | | štátne dlhopisy z roku 2000 | 18 110 000
| | | štátne dlhopisy z roku 2001 | 14 560 000
| | | štátne dlhopisy z roku 2002 | 27 878 000
| | 2. Splátky štátnych dlhopisov emitovaných v zahraničí | 39 850 000
| | v tom: | emisia v objeme 300 mil. USD | 15 050 000
| | | emisia v objeme 1 000 mil. DEM | 24 800 000
| | 3. Úhrada schodku bežného hospodárenia za rok 2002 | | 38 000 000
| | 4. Splátky istiny z úveru od  Banque Nationale de Paris | 390 500
| | 5. Splátky záväzkov prevzatých od Štátneho fondu cestného | 5 135 000
| | hospodárstva Slovenskej republiky | |
| | 6. Splátky záväzkov prevzatých od Štátneho podporného fondu | 124 000
| | pôdohospodárstva a potravinárstva Slovenskej republiky |
| | 7. Splátky pôžičiek prijatých Českou a Slovenskou Federatívnou | 1 566 500
| | Republikou na podporu jej platobnej bilancie |
S p o l u | 145 664 000 | S p o l u | 145 664 000

D ô v o d o v á  s p r á v a

     I. Všeobecná časť

Návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2003  sa predkladá podľa článku 58 Ústavy Slovenskej republiky a podľa § 8 zákona Národnej  rady  Slovenskej  republiky   č.  303/1995  Z. z.  o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov.

	Základom pre vypracovanie návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 je schválený “Predvstupový ekonomický program” a schválené východiská zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003. V návrhu sú premietnuté zmeny v príjmovej a výdavkovej časti, ktoré odrážajú priority vlády. V roku 2003 sa v štátnom rozpočte kumulujú viaceré negatívne faktory vyplývajúce najmä z nerealizácie reforiem vyúsťujúcich do rizík rozpočtu v roku 2002 a z realizácie rozhodnutí, ktorých účinnosť sa posunula za horizont roku 2002.
  
	Základné princípy zostavenia štátneho rozpočtu tak v príjmovej ako aj výdavkovej časti štátneho rozpočtu sú podrobne uvedené v správe k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003.

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s inými zákonmi v znení noviel, ktoré sú v legislatívnom procese súčasne s návrhom zákona o štátnom rozpočte. Návrh zákona je vypracovaný v súlade s § 87 ods. 3 zákona NR SR č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky.

	Návrh zákona bol ako súčasť materiálu “Návrh štátneho rozpočtu a návrh rozpočtov ostatných zložiek verejných financií na rok 2003” predložený na rokovanie Rady hospodárskej a sociálnej dohody SR dňa 18.10.2002. Na mimoriadnom zasadnutí predsedníctva Rady hospodárskej a sociálnej dohody SR dňa 23.10.2002 sa sociálni partneri dohodli na termíne mimoriadneho rokovania RHSD k Návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003, ktoré sa uskutočnilo dňa 29.10.2002. V súlade s ustanovením § 6 ods. 7 zákona č. 106/1999 Z.z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve bude materiál opätovne prerokovaný dňa 11.11.2002. 

DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. 	Navrhovateľ zákona: Vláda Slovenskej republiky.
 
2.	Názov návrhu zákona: Zákon o štátnom rozpočte na rok 2003.

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:

a)	Návrh zákona svojou problematikou nepatrí  medzi  prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení  a  svojou  problematikou  nepatrí  ani  medzi priority odporúčané  v  Bielej knihe.   Je  však  predmetom aproximácie  práva  podľa Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva  pre  vstup  a 
   	screeningu Kapitola č. 29 – Finančné a rozpočtové ustanovenia. 

	Návrh zákona sa predkladá v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002. 

b)	Podľa schválenej negociačnej pozície ku kapitole č. 29 má SR zabezpečiť súlad rozpočtových pravidiel a zásad s príslušnými normami, ktoré sa všeobecne používajú v Spoločenstve.

4. 	Problematika návrhu zákona:

a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev	
	- v čl.104  a  v  čl.  268 až 280  Zmluvy  o založení Európskeho spoločenstva   a   v   Protokole  o  postupe  pri nadmernom deficite. 

	Čl.  268  až  280  Zmluvy o ES upravujú zostavovanie a schvaľovanie rozpočtu Spoločenstva. Pre každý  finančný rok sa predbežne vyčíslia všetky príjmy a výdavky Spoločenstva.  Rozpočtové príjmy a výdavky  musia byť v rovnováhe.   Rozpočet je plne financovaný z vlastných zdrojov,  čo sa netýka iných príjmov. Návrh rozpočtu sa predkladá  Európskemu  parlamentu  najneskôr  do 5. októbra roku,  ktorý predchádza príslušnému  rozpočtovému roku.  Ak Európsky parlament  odsúhlasí  návrh rozpočtu  do 45 dní po jeho  predložení  je  rozpočet   s   konečnou    platnosťou  schválený. Komisia každoročne predkladá Rade a Európskemu parlamentu záverečný účet rozpočtového hospodárenia za predchádzajúci finančný rok.  Rozpočet  sa  zostavuje v účtovnej  jednotke stanovenej v súlade s rozpočtovými nariadeniami. Na návrh komisie a po konzultácií s Európskym parlamentom na základe stanoviska predloženého Účtovným dvorom  Rada jednomyselným rozhodnutím:

a)	vydáva rozpočtové nariadenie upravujúce najmä postup pre zostavovanie a plnenie rozpočtu a pre predkladanie účtov a ich kontrolu

b)	určí metódy a postup, podľa ktorého sa rozpočtové príjmy z  vlastných  zdrojov  Spoločenstva  dajú  k  dispozícií Komisií, a  stanoví opatrenia,  ktoré  treba  v  prípade potreby použiť na zabezpečenie pokladničnej hotovosti

c)	stanoví  pravidlá  zodpovednosti finančných kontrolórov, oprávnených  osôb  a  účtovníkov, ako  aj  zodpovedajúce kontrolné opatrenia.

V zmysle  čl. 104 Zmluvy o založení ES Komisia usmerňuje vývoj rozpočtovej situácie  a výšku  verejného zadlženia v členských štátoch s cieľom odhaliť hrubé chyby. Skúma najmä  dodržiavanie  rozpočtovej  disciplíny  na   základe   dvoch nasledujúcich kritérií:

a)	či pomer plánovaného alebo skutočného deficitu verejných finančných  prostriedkov  k  hrubému  domácemu  produktu neprekračuje odporúčanú hodnotu, okrem prípadov, ak:
- tento  pomer  podstatne  klesol  alebo  ak sa neustále znižuje  a  dosahuje  úroveň,    ktorá  sa  približuje odporúčanej hodnote, alebo 
- alternatívne prekročenie nad odporúčanú hodnotu je len výnimočné a dočasné a tento  pomer sa pohybuje tesne   pri odporúčanej hodnote;

b) 	či pomer verejného  zadlženia k hrubému domácemu produktu neprekračuje odporúčanú hodnotu,  okrem prípadov,  ak sa tento pomer dostatočne znižuje a vyhovujúcim  tempom  sa   približuje odporúčanej hodnote.

Odporúčané hodnoty sú vymedzené v Protokole  o postupe pri nadmernom deficite, ktorý  je  pripojený  k  tejto zmluve.

5. 	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskeho spoločenstva a právom Európskej únie:

b)	čiastočná zlučiteľnosť
Návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 je  čiastočne v súlade s princípmi stanovenými čl. 104 Zmluvy o založení ES a v Protokole o postupe pri nadmernom deficite.   

6. 	Gestor: bezpredmetné

7. 	Účasť expertov pri príprave návrhu zákona:
	Pri príprave návrhu zákona sa nezúčastnili zahraniční experti.

	II. Osobitná časť

     K § 1
     V  úvodných  ustanoveniach  tohto  paragrafu  sa  určujú základné rozpočtové rámce príjmovej a výdavkovej časti štátneho rozpočtu. 
	Príjmy štátneho rozpočtu sa rozpočtujú v sume 235,0 mld Sk. Výdavky štátneho rozpočtu sa určujú v sume 291,8 mld Sk. Schodok štátneho rozpočtu sa určuje v sume 56,8 mld Sk.
	Vo vzťahu k rozpočtom obcí sa uvažuje s priamym dotačným vzťahom vo výške 7 570,6 mil. Sk, a to na krytie výkonu samosprávnych funkcií obcí,  pre mestskú verejnú dopravu, na dokončovanie objektov základných škôl a ich technickej vybavenosti, na riešenie individuálnych potrieb obcí na zabezpečenie výkonu ich samosprávnych funkcií, na účely podľa zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériách  a  iných podobných hrách v znení neskorších predpisov, na výstavbu mosta Košická v Bratislave. V súvislosti s prenesením kompetencií na obce sa obciam poskytuje decentralizačná dotácia. Záväzné limity na uvedené účely obsahuje príloha č. 4 k zákonu. Do rozpočtov vyšších územných celkov sa v roku 2003 poskytujú dotácie v celkovej sume 7 812,3 mil. Sk na činnosť úradov vyšších územných celkov a decentralizačná dotácia na prenesené kompetencie; záväzné limity na tieto účely uvádza príloha č. 5 k zákonu. 
	Ustanovenie odseku 7 vyplýva zo zákona o cestnej doprave, na ktorého základe je potrebné v zákone o štátnom rozpočte na príslušný rok určiť výšku transferu pre podniky SAD, ktorý sa poskytuje prostredníctvom vyšších územných celkov. 
     V súlade s ustanovením § 15 zákona NR SR č. 303/1995 Z. z.  o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov sa v rámci celkových výdavkov štátneho rozpočtu uvedených v odseku 1 vytvárajú v štátnom rozpočte  rezervy  na krytie nevyhnutných a nepredvídaných výdavkov. Jednou z príloh zákona je prehľad rezerv a účelových prostriedkov, ktorými sa zabezpečuje účelové použitie časti výdavkov v súlade s prioritami rezortov.

	K § 2    
	Splnomocnenie vlády, resp. ministra financií na úpravu schválených záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu v priebehu roka v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách súvisí s vývojom hospodárenia Slovenskej republiky, ktorý nebolo možné pri zostavovaní rozpočtu plne postihnúť.
     Opatreniami vykonanými na základe uvedeného splnomocnenia sa celkové výdavky štátneho rozpočtu na rok 2003 môžu prekročiť najviac o 5 %, pričom sa nesmie zvýšiť schodok štátneho rozpočtu podľa §  1 ods.  2. 
	
     K § 3
	Podiel rozpočtov obcí na štátnych príjmoch, t. j. podiel na výnose dane z príjmov fyzických osôb z príjmov zo závislej činnosti a funkčných požitkov, na výnose dane z príjmov právnických osôb a na výnose cestnej dane  sa určuje v zmysle § 26 ods. 1 písm. b) zákona o rozpočtových pravidlách v zákone o štátnom rozpočte. Východiskom na určovanie podielov rozpočtov obcí na uvedených daniach je stav obyvateľov k 31. decembru 2001.
	Podiel na dani z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov do rozpočtov obcí sa určuje absolútnou sumou - 7 801 mil. Sk, čo predstavuje navýšenie oproti predchádzajúcemu rozpočtovému roku o 501 mil. Sk. Podiel z výnosu  dane z príjmov právnických osôb je vo výške 5,18 % príjmom rozpočtov obcí. Podiel na výnose cestnej dane vyberanej daňovými úradmi s územnou pôsobnosťou pre hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislavu a pre mesto Košice sa určuje vo výške  60 % ako príjem rozpočtu hlavného mesta SR Bratislavy a príjem rozpočtu mesta Košice. Podiel na výnose cestnej dane vyberanej daňovými úradmi s územnou pôsobnosťou mimo uvedených miest sa určuje vo výške 40 % ako príjem rozpočtov obcí.
	Výnos dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov sa obciam rozdelí pomerne podľa počtu obyvateľov s trvalým bydliskom na území obce podľa stavu k 31. decembru 2001 mesačne alikvotnou sumou.
     Príslušná časť  výnosu dane z  príjmov právnických osôb so sídlom  v tuzemsku sa vo výške 60 % rozdelí obciam pomerne podľa počtu obyvateľov a  40 % podľa sídla  daňovníka. Spôsob rozdeľovania tejto dane vytvára priestor pre väčšiu zainteresovanosť miest a obcí na pozitívnej stimulácii hospodárskych a podnikateľských aktivít na svojom území.
	S cieľom zvýšiť zainteresovanosť  obcí pri výkone daňovej administratívy sa navrhuje, aby 50 % výnosu penále predpísaného daňovým úradom na základe podnetu orgánov miestnej samosprávy o porušení daňových predpisov bolo príjmom rozpočtu príslušnej obce.

     K § 4
     V  roku  2003   sa  naďalej  bude  poskytovať  stavebnému sporiteľovi podľa § 10 zákona SNR č. 310/1992 Zb. v znení neskorších predpisov štátna prémia z prostriedkov štátneho rozpočtu. Maximálna výška prémie na rok 2003  sa určuje sumou 3 500 Sk.  
	V súlade so zákonom č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa zákonom o štátnom rozpočte určuje percentuálna výška štátneho príspevku poberateľovi hypotekárneho úveru, ktorý uzatvorí zmluvu s hypotekárnou bankou v roku 2003. 

     K § 5     
	Ustanovenie upravuje platenie poistného štátom na zdravotné poistenie v roku 2003.  Výška poistného  je  určená percentuálne z vymeriavacieho základu 2 890 Sk.  Na zdravotné poistenie sa platí za osoby podľa  § 12 ods. 8  zákona NR SR č. 273/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov prostredníctvom kapitoly ministerstva zdravotníctva.
  
     K § 6      
Ustanoveniami  tohto  paragrafu  sa  upravuje  platenie poistného štátom na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie v roku 2003. Návrh reaguje na pripravovanú novelizáciu  zákona  č. 413/2002 Z. z.  o sociálnom poistení, zámerom ktorej je platby poistného štátom upravovať týmto osobitným zákonom až od 1.1.2004, t.j. posunúť účinnosť zákona od 1.1.2004.
     Výška poistného na nemocenské poistenie je určená percentuálne z vymeriavacieho základu 2 430 Sk. 
	Výška poistného na dôchodkové zabezpečenie je určená percentuálne z vymeriavacieho základu 5 410 Sk podľa § 14 ods. 9 zákona NR SR č. 274/1994 Z. z. o Sociálnej poisťovni v znení neskorších predpisov a odlišne  výška poistného na dôchodkové zabezpečenie podľa § 51 citovaného zákona o Sociálnej poisťovni, ktorá je určená percentuálne z určenej časti vymeriavacieho základu 5 000 Sk, čo po prepočítaní predstavuje sumu 2 250 Sk. To znamená, že štát bude v roku 2003 platiť poistné na dôchodkové zabezpečenie v prvom prípade vo výške 28 % zo   5 410 Sk  a  v druhom prípade vo výške  28 % z 2 250 Sk. 
	Nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie sa platí podľa § 15 ods. 7  zákona  NR SR č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov prostredníctvom kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny.
            
            K § 7
Navrhovaným ustanovením  tohto  paragrafu  sa  v roku 2003 určuje platenie poistného Národným úradom práce na zdravotné poistenie, nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie uchádzačov o zamestnanie poberajúcich hmotné zabezpečenie  odlišne od sadzieb platených štátom. Obdobne ako v prípade platieb štátu podmienkou je prijatie novelizácie zákona o sociálnom poistení ako uvádzame v odôvodnení k § 6. 

     K § 8
	V navrhovanom ustanovení sa deklaruje potreba prefinancovania štátneho dlhu splatného v roku 2003, t. j. nevyhnutná úhrada záväzkov vnútorného a zahraničného dlhu, predstavujúca splatné čiastky istín štátneho dlhu v roku 2003 vo výške 145 664 mil. Sk.
	Zároveň sa vláda oprávňuje, aby v roku 2003 mohla v súlade s príslušnými zákonnými úpravami rozhodnúť o vydaní štátnych cenných papierov a o použití štátnych finančných aktív a to na krytie splátok istín štátneho dlhu z predchádzajúcich rokov splatných v roku 2003.
	V súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách sa v odseku 3 navrhuje oprávnenie pre vládu, aby mohla v roku 2003 v ustanovenom rozsahu prevziať úvery od Európskej investičnej banky na účely financovania výstavby diaľnic a rýchlostných ciest, úver od Svetovej banky na účely financovania modernizácie systému zdravotníctva, prijatie ktorého podporí implementáciu reformy zdravotníctva v priebehu rokov 2003 až 2005 a úvery neprevzaté vládou v roku 2002 podľa zákona o štátnom rozpočte na rok 2002.  
	Aby bolo možné čerpať úvery, ktoré boli podpísané v minulosti a neboli čerpané,  resp. dočerpané v roku ich podpísania, umožňuje sa použitie týchto prostriedkov na finančné krytie výdavkov súvisiacich s potrebami štátneho rozpočtu na rozvojové potreby kultúry, na projekt riadenia sociálnych dávok, na  3., 4. a 5. projekt Slovensko-Európske cesty, na financovanie budovania diaľnic v rámci projektov ISPA, na krytie výnosov zo štátnych dlhopisov vydaných na účely reštrukturalizácie vybraných bánk, na krytie záväzkov vyplývajúcich zo záruky vlády poskytnutej na účely reštrukturalizácie úverového portfólia vybraných bánk, na účely financovania projektu  riadenia verejných financií vrátane preddavku na jeho prípravu v rozpočtovej kapitole Ministerstva financií SR, na účely financovania infraštruktúry pre domovy sociálnych služieb, na projekt základných škôl pre rómske deti v Sečovciach a Košiciach a na financovanie systémových zmien v rámci projektu modernizácie zdravotníctva. 
	Navrhovaným znením odseku 5 sa vymedzujú možné nástroje na financovanie priebežného schodku štátneho rozpočtu v priebehu roka 2003, t. j. zdroje na krytie nesúladu medzi príjmami a výdavkami štátneho rozpočtu.

K § 9
Zákony upravujúce postavenie štátnych zamestnancov a príslušníkov Hasičského a záchranného zboru vo svojich ustanoveniach určujú postup stanovenia  a  termín účinnosti zvýšenia stupníc platových taríf na príslušný rok. Pre rok 2003 sa uvažuje so zvýšením stupníc platových taríf dotknutých  zamestnancov o 5 % od 1. júla 2003.
Za zamestnancov verejnej služby sú výdavky súvisiace s podmienkami zamestnania podľa uzavretej Kolektívnej dohody na rok 2003 súčasťou návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003.
Na základe novelizovaných zákonov, podľa ktorých zákon o štátnom rozpočte stanovuje výšku a termín zvýšenia platov zamestnancov v danom roku, sa v roku 2003 navrhuje zvýšenie funkčných platov príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky, Železničnej polície, Národného bezpečnostného úradu a colníkov podľa osobitných zákonov o 5 % od 1. júla 2003. 
Pre rok 2003 sa osobitne stanovuje zvýšenie platu poslanca, sudcu a prokurátora. Z dôvodu, že priemerný plat sudcu sa odvíja od platu poslanca a novela zákona o sudcoch  stanovuje zvýšenie základného platu sudcu, stanovuje sa pre rok 2003 zvýšenie základného platu sudcu len vo výške zodpovedajúcej zvýšeniu platu poslanca, ktorý sa prejaví zmenou priemerného platu sudcu  o výšku zodpovedajúcu  5 % od 1. 7. 2003.  Uvedené sa týka aj prokurátorov, ktorých plat sa odvíja od platu sudcu.
Vzhľadom na aplikáciu nového systému odmeňovania u profesionálnych vojakov od 1.9.2002 sa v roku 2003 neuvažuje so zvýšením funkčných platov. V súlade s osobitným zákonom sa ustanovuje v roku 2003 percentuálny podiel na výpočet výšky ďalšieho služobného príjmu vo výške 100 %.

K § 10
 	Pri prechode kompetencií zo štátnej správy na obce a vyššie územné celky sa zachováva v roku 2003 spôsob finančného krytia prechodu kompetencií zo štátnej správy na samosprávy na základe vzájomného odsúhlasovania a osobnej zainteresovanosti preberajúceho rovnako ako v roku 2002. 
Podľa navrhovaného ustanovenia príslušné daňové úrady na základe schváleného rozpočtu na rok 2002 vykonajú vyrovnanie výnosov pomerných častí dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov, dane z príjmov právnických osôb a cestnej dane plynúcich do obcí do určeného termínu.

	K § 11
	Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. januára 2003.

N á v r h
NÁRODNÁ   RADA   SLOVENSKEJ   REPUBLIKY

Číslo:

U Z N E S E N I E

NÁRODNEJ  RADY  SLOVENSKEJ  REPUBLIKY

z .........................................2002

k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 

      Národná rada Slovenskej republiky

     po prerokovaní vládneho návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 v druhom a treťom čítaní

     A. s c h v a ľ u j e 
  
              vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2003            

        B. s ú h l a s í

     s použitím štátnych finančných aktív s použitím štátnych finančných aktív v zmysle § 49b ods. 3 zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách  v znení neskorších predpisov  na krytie splátok istín štátneho dlhu z predchádzajúcich rokov splatných v roku 2003,

    C. ž i a d a 

               vládu Slovenskej republiky

1. dôsledne  zabezpečovať  úlohy  vyplývajúce zo  schváleného  štátneho  rozpočtu   na rok 2003.

Správa k návrhu štátneho rozpočtu
na rok 2003

| | O b s a h |
| | | Strana
| | Predkladacia správa | 1
I. | | Charakteristika východiskových podmienok zostavenia návrhu |
| | štátneho rozpočtu na rok 2003 | 3
II. | | Makroekonomické východiská zostavenia štátneho rozpočtu | 5
| II.1. | Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2002 | 5
| II.2. | Makroekonomické rámce zostavenia štátneho rozpočtu na rok 2003 | 7
III. | | Návrh rozhodujúcich iniciatív na zníženie schodku |
| | štátneho rozpočtu | 9
IV. | | Kvantifikácia základných rozpočtových vzťahov | 14
V. | | Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu | 15
A. | | Daňové príjmy | 16
| A.1. | Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku | 16
| A.2. | Dane z majetku | 17
| A.3. | Domáce dane na tovary a služby | 18
| A.4. | Dane z medzinárodného obchodu a transakcií | 19
B. | | Nedaňové príjmy | 19
| B.1. | Príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku | 20
| B.2. | Administratívne a iné poplatky a platby | 20
| B.3. | Kapitálové príjmy | 21
| B.4. | Úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov | 21
| B.5. | Iné nedaňové príjmy | 21
C. | | Granty a transfery | 21
D. | | Príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových |
| | účastí | 22
VI. | | Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu | 22
A. | | Bežné výdavky | 24
| A.1. | Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania | 24
| A.2. | Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a NÚP | 27
| A.3. | Tovary a ďalšie služby | 27
| A.4. | Bežné transfery | 28
| A.4.1. | Bežné transfery na platené poistné za zákonom určené |
| | skupiny osôb | 28
| A.4.2. | Sociálne dávky | 28
| A.4.3. | Štátne sociálne dávky a dávky sociálneho zabezpečenia | 29
| A.4.4. | Dotácie nefinančným subjektom | 30
| A.4.5 | Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC | 31
| | a) Finančný vzťah k obciam | 32
| | b) Finančný vzťah k vyšším územným celkom | 34
| A.5. | Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi | 36
B. | | Kapitálové výdavky | 37
C. | | Poskytovanie úverov a pôžičiek, účasť na majetku a splácanie |
| | istiny | 40
VII. | | Rozpočtovanie vybraných výdavkových titulov z prierezového |
| | hľadiska | 41
| VII.1. | Výdavky na vedu a techniku | 41
| VII.2. | Rozpočtovanie zdrojov na zabezpečenie aktivít súvisiacich |
| | s čerpaním predvstupových fondov | 42
| VII.3. | Výdavky na obranu | 45
| VII.4. | Výdavky na bytovú výstavbu | 45
| VII.5. | Výdavky na budovanie ciest | 46
| VII.6. | Výdavky na verejné vysoké školy | 47
| VII.7. | Rozpočtovanie zdrojov pre zdravotníctvo | 48
VIII. | | Krytie časti výdavkov vládnymi úvermi | 48
IX. | | Limit na prevzatie štátnych záruk v roku 2003 | 51

Predkladacia správa

	Termíny prípravy a prerokovávania návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 sa vzhľadom na viaceré špecifiká roku 2002 modifikovali najmä z dôvodu prebiehajúceho procesu decentralizácie štátnej správy, značného objemu prerokovávaných zákonov na posledných zasadnutiach NR SR v uplynulom volebnom období, ako i volieb do NR SR.
	
	Vláda, ktorá vzišla z parlamentných volieb, nadviazala na dovtedy vykonané práce pri príprave rozpočtu. Zamerala svoju pozornosť na výrazné sprehľadnenie rozpočtových vzťahov, ich zosúladenie s medzinárodne uplatňovanými metodikami a podložila zámery v oblasti rozpočtovania príjmov a výdavkov rozpočtu konkrétnymi legislatívnymi opatreniami. 

	Výsledkom je návrh štátneho rozpočtu, ktorý je v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi transparentnejší, s väčšou vypovedacou schopnosťou, vytvárajúci výrazne prísnejšie rozpočtové prostredie. Rozpočet vytvára tlak na realizáciu reforiem v jednotlivých odvetviach. Zároveň najmä v príjmovej časti znamená výrazné priblíženie sa podmienkam Európskej únie.

	S cieľom výraznejšie sprehľadniť rozpočtové vzťahy a štruktúru predloženého návrhu štátneho rozpočtu sa neuplatňuje prax osobitného vyčísľovania nákladov na reštrukturalizáciu bánk. To znamená, že tieto náklady (v roku 2003 rozpočtované v objeme 10,7 mld Sk) sú bezprostrednou súčasťou výdavkov a následne i schodku štátneho rozpočtu.

	V dôsledku uplatňovania medzinárodných metodík sa upustilo (najmä v rámci príjmov zo splácania úverov a pôžičiek) od rozpočtovania tých príjmov, ktorých opodstatnenosť sa následne spochybňovala (napr. z predaja pohľadávok Slovenskej konsolidačnej, a.s.). Nerozpočtujú sa ani také nedaňové príjmy, ktorých realizácia sa ukázala ako značne riziková (napr. predaj licencií).  Ak sa takéto príjmy budú realizovať, je zámer ich použiť na zníženie schodku štátneho rozpočtu.

Štruktúru výdavkov výrazne modifikovali zmeny charakteru vybraných organizácií (verejné vysoké školy), proces decentralizácie štátnej správy, rozpočtovanie výdavkov z lotérií priamo v príslušných rozpočtových kapitolách. Uvedené postupy majú okrem iného za následok, že nie je možné bezprostredne medziročne porovnávať niektoré ukazovatele (mzdy, tovary a ďalšie služby, transfery).

Zmenené postupy pri kvantifikácii základných rozpočtových vzťahov znamenajú prechod k postupnému uplatneniu metodiky ESA 95, ktorá je oficiálnou metodikou Európskej únie. Správa o návrhoch rozpočtov ostatných zložiek verejných financií obsahuje vyčíslenie schodku štátneho rozpočtu na rok 2003 aj v tejto metodike, pričom sa vytvárajú predpoklady pre plné uplatnenie ESA 95 pri príprave návrhu rozpočtu na rok 2004.

V dôsledku toho, že sa zmenil postup pre výpočet schodku štátneho rozpočtu, modifikuje sa aj zámer v dosiahnutí jeho výšky vo vzťahu k predpokladanej tvorbe hrubého domáceho produktu. Nárast schodku štátneho rozpočtu na úroveň 56,9 mld Sk v porovnaní s pôvodnými kvantifikáciami, resp. v porovnaní s rozpočtom na rok 2002 je spôsobený predovšetkým zohľadnením nákladov na reštrukturalizáciu bánk, ako aj zvýšením transferov do verejnoprávnych inštitúcií. Schodok verejného rozpočtu v podmienkach ESA 95 predstavuje 57,7 mld Sk, čo je 4,99 % HDP.

Takto definovaným schodkom štátneho a verejného rozpočtu sa vytvárajú predpoklady pre udržanie stability vývoja ekonomiky a pre postupné znižovanie úrokových sadzieb. Na stabilitu rozpočtového hospodárenia by mal pozitívne vplývať i zámer nevyužiť limit na preberanie nových štátnych záruk a nepoužiť privatizačné zdroje na krytie bežných výdavkov. Súčasne istým negatívnym faktorom môžu byť tendencie posunu oživenia ekonomiky najvýznamnejších zahraničných ekonomík.

	Predpokladom dosiahnutia rozpočtovaných zámerov je realizácia viacerých noviel zákonov dotýkajúcich sa tak príjmovej, ako i výdavkovej stránky rozpočtu. Predpokladané dôsledky týchto noviel sú už premietnuté v návrhu štátneho rozpočtu.

	I. Charakteristika východiskových podmienok zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003
	
	V roku 2003 sa malo kumulovať pôsobenie viacerých zákonov, ktorých realizáciou sa zakladalo najmä zvyšovanie obligatórnych výdavkov štátneho rozpočtu.

	Do roku 2003 sa odložila účinnosť viacerých rozhodnutí, ktoré sa pri príprave rozpočtu na rok 2002 nerealizovali z dôvodu rešpektovania napätosti rozpočtu a na základe zásadných pripomienok ministerstva financií. Prijímanie zákonov, z ktorých niektoré dostatočne nezohľadňovali reálne rozpočtové ohraničenia, pokračovalo aj v roku 2002.

	Z uvedeného vyplýva, že podmienky zostavenia štátneho rozpočtu na rok 2003 zásadným spôsobom ovplyvnili rozhodnutia prijaté v rokoch 2001 a najmä 2002. Ich realizáciu by bolo možné rozpočtovo zabezpečiť len za cenu výrazného zvyšovania schodku štátneho rozpočtu a zadlženosti štátu.

	Východiskovú pozíciu rozpočtu na rok 2003 výrazným spôsobom ovplyvnili i prístupy k plneniu zámerov rozpočtu na rok 2002. Rozpočet na rok 2002 sa schválil s tým, že pre dosiahnutie jeho zámerov bude potrebné realizovať zásadné opatrenia reformného charakteru tak na strane výdavkov, ako aj príjmov. Vývoj rozpočtu v roku 2002 ukazuje, že snaha príslušných rezortov zabezpečiť najmä nedaňové príjmy, ako i neprekročiť rozpočtované výdavky, nie je adekvátna. Realizácia zamýšľaných opatrení sa oneskoruje a naopak, prijali sa ďalšie rozhodnutia s výraznými rozpočtovými dôsledkami (napr. v mzdovej, resp. sociálnej oblasti). Výsledkom hospodárenia verejného rozpočtu v roku 2002 bude schodok v metodike ESA 95 na úrovni približne 82,3 mld Sk, čo je zhruba 7,7 % predpokladanej tvorby hrubého domáceho produktu. Táto skutočnosť sťažila východiskovú pozíciu zostavenia rozpočtu na rok 2003. 

	V roku 2003 sa tak kumulujú negatívne rozpočtové faktory vyplývajúce:
	- zo zaostávania realizácie reforiem, ktoré vyústilo do rizík rozpočtu v roku 2002 (spôsobených najmä prekračovaním výdavkov na sociálne dávky),
	- z prijatia ďalších rozhodnutí, pri ktorých sa dostatočne nerešpektovali rozpočtové možnosti (ide napr. o prídavky na deti a rodičovský príspevok a opatrenia v mzdovej oblasti). 

	Pri automatickom premietnutí všetkých rozhodnutí by medziročne výdavky štátneho rozpočtu (aj napriek značne prísnemu rozpočtovaniu najmä fakultatívnych výdavkov) vzrástli o cca 25 mld Sk. Pritom osobitne nepriaznivá je skutočnosť, že na tomto raste výdavkov by sa podieľali najmä výdavky výrazne zvyšujúce spotrebu verejného sektora, resp. faktory bezprostredne zhoršujúce obchodnú bilanciu Slovenska: 

	- mzdy a na ne nadväzujúce odvody (v pôvodnej metodike - vrátane verejných vysokých škôl a delimitovaných odvetví) by medziročne vzrástli o 13,5 mld Sk,

	- sociálne dávky by v prípade neprijatia opatrení na ich redukciu v porovnaní s rozpočtom na rok 2002 vzrástli o 6,6 mld Sk (v porovnaní s očakávanou skutočnosťou roku 2002 o 2,5 mld Sk),

	- dávky sociálneho zabezpečenia by v porovnaní s rozpočtom na rok 2002 medziročne vzrástli o 3 mld Sk.

	Medzi ďalšie faktory medziročne zvyšujúce tlak na výdavky štátneho rozpočtu patrí:

- krytie výkonov vo verejnom záujme v železničnej doprave. Zo štátneho rozpočtu v roku 2002 sa vyčlenila suma len 1,8 mld Sk a súčasne sa poskytla štátna záruka na zmluvu o výkonoch vo verejnom záujme vo výške 3,0 mld Sk. Okrem toho boli ŽSR poskytnuté prostriedky FNM v sume 2,9 mld Sk. Na rok 2003 sa zmluva o výkonoch vo verejnom záujme v plnej miere hradí zo štátneho rozpočtu v objeme 6,6 mld Sk, pričom obe železničné spoločnosti by nemali vytvárať nové prevádzkové dlhy,

	- nezmenenie podmienok podpory bytovej výstavby (najmä zohľadnenie rastúcich požiadaviek v stavebnom sporení, resp. hypotekárnom úverovaní vyplývajúcich z platných zákonov) by vyústilo do medziročného rastu rozpočtovaných výdavkov o takmer 1,6 mld Sk. 

	Príprava návrhu rozpočtu, ktorý zakladá ekonomicky únosný schodok, si vyžiadala prehodnotiť viaceré zo zákonov, ktorými sa založili značné rozpočtové dôsledky. Na základe vecne pripravených zákonných opatrení je nevyhnutné vytvoriť predpoklady pre ďalší rast príjmov, resp. znížiť rozpočtovú nárokovateľnosť najmä obligatórnych výdavkov.

	Vláda predkladá návrh štátneho rozpočtu, v ktorom sú už premietnuté prínosy navrhovaných zmien zákonov a ďalšie opatrenia. Sumarizovaný prehľad týchto návrhov je spracovaný v samostatnej časti materiálu. 

     II. Makroekonomické východiská zostavenia štátneho rozpočtu

	II. 1. Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2002 

V roku 2002 sa opätovne zvyšoval rast HDP, keď v 1. polroku 2002 dosiahol úroveň 3,9 %. Tendencia postupného zvyšovania rastu HDP v podstate pretrváva od 2. štvťroku 2000, a to i napriek spomaleniu globálnej ekonomiky a jej pomalšieho oživovania ako sa pôvodne predpokladalo. 
Najväčší podiel na tvorbe HDP (okolo 31 %) majú naďalej tzv. ostatné služby, avšak ich príspevok k dynamike rastu HDP sa znížil. Naopak, zvýšil sa vplyv priemyslu, dopravy, pôdohospodárstva a stavebníctva. 
Rast tvorby HDP je stimulovaný pretrvávajúcim rastom domáceho dopytu (v 1. polroku o 3,4 %), oživovaním zahraničného dopytu (v 1. polroku o 0,6 %) a zlepšovaním vývoja čistého zahraničného dopytu.
Najväčší vplyv na rast domáceho dopytu malo ďalšie zvýšenie rastu konečnej spotreby  domácností, ktorá tvorí až cca 52 % HDP, a to na 5,9 %.  Spotreba rástla najmä v dôsledku rastu  hrubých platov a miezd (rast reálnej mesačnej mzdy sa v priebehu polroka 2002 zvýšil z 3,7 % na 7,2 %) a rastu dávok dôchodkového zabezpečenia.
V štruktúre užitia HDP najrýchlejšie rástla konečná spotreba verejnej správy, a to o takmer 7 %. Príčinou boli nasledovné faktory:
 1/ vysoký rast naturálnych sociálnych dávok (reálne o 21,3 %), a to z dôvodu vysokého indexu úhrad zdravotných poisťovní v neštátnych zariadeniach za liečivá na recepty;
 2/ zvýšený rast miezd a platov v 2. štvrťroku 2002 (reálne o 11,1 %) a tiež zvýšený rast  sociálnych príspevkov zamestnávateľov (reálne o 8,4 %). 
Tvorba hrubého fixného kapitálu v prvom polroku 2002 oproti polroku 2001 takmer stagnovala. Príčinou bol najmä vyšší úbytok použitého investičného majetku a reálny pokles prírastku fixných aktív - u nefinančných korporácií o 1 %, verejnej správy o 8,6 %, domácností o 1,5 %. Opätovne poklesli kapitálové výdavky do strojov a do ostatných výrobkov a vzrástli výdavky do stavieb mimo budov na bývanie.
	Priebežný vývoj naznačuje, že obrat v zahraničnom obchode bude v roku 2002 nižší ako v roku 2001, avšak nižší bude aj deficit obchodnej bilancie. Za pozitívny signál možno považovať zlom vo vývoze: vývoz tovarov a služieb už v 2. štvrťroku 2002 reálne vzrástol o 5,2 % a vývoz tovarov začal rásť v júni 2002 - v júni o 7,8 % (nominálne) a v ostatných mesiacoch o 16 %, 13,4 % a 11,5 %. Vzhľadom na to, že dovoz rastie pomalšie ako vývoz, znižuje sa deficit oproti roku 2001 - deficit za deväť mesiacov 2002 dosiahol 60,7 mld Sk a bol  o 6,6 % nižší, ako v príslušnom období 2001.
Zvyšovanie výkonnosti ekonomiky sa zatiaľ neodráža v adekvátnej miere vo vývoji trhu práce. Zlepšenie vývoja je len mierne – mierne sa znížil disponibilný počet evidovaných nezamestnaných, zamestnanosť zhruba stagnovala a evidovaná miera nezamestnanosti z disponibilného počtu mierne klesá; v septembri 2002 dosiahla 16,6 %, v septembri 2001 17,4 %. 
Napriek zvýšenému rastu domáceho dopytu a vyššieho tempa rastu priemernej mzdy (v 1. polroku 2002 reálne o 5,5 %) ako produktivity práce z HDP (o 3,7 %), ročná miera inflácie v 1. polroku 2002 výrazne klesala; inflácia začala mierne stúpať až od augusta 2002 - v júli 2002 dosiahla rekordne nízku úroveň 2 % (v júli 2001 dosahovala 8 %) a priemerná inflácia od januára do septembra sa znížila na 3,4 %. Tento vývoj je ovplyvnený najmä zúženým rozsahom úprav regulovaných cien v roku 2002.
Relatívne pozitívne sa vyvíjajú aj úrokové sadzby - v prvých piatich mesiacoch roka naďalej postupne klesali, avšak v ostatných mesiacoch sa mierne zvýšili, resp. stabilizovali. Dôvodom bolo najmä zvýšenie kľúčových sadzieb stanovovaných NBS v apríli 2002 o 0,5 p.b., ako reakcia na riziká vyplývajúce z rastu domáceho dopytu, z vývoja bežného účtu a verejných financií. Avšak, na základe pozitívnych signálov, BR NBS rozhodla dňa 29. októbra 2002 o znížení limitnej úrokovej sadzby pre dvojtýždňové REPO tendre o 0,25 percentuálneho bodu na 8,0 %. Taktiež vývoj kurzu SKK voči USD a EUR reagoval v priebehu roka 2002 na pozitívne signály o vývoji ekonomiky SR. Od januára do októbra SKK voči USD nominálne posilnila  (pri medziročnom porovnaní) takmer o 4,6 % a voči EUR cca o 1 %. 
Na základe uvedeného vývoja ekonomiky možno pre  rok 2002 očakávať ďalšie zvýšenie rastu HDP na úroveň 3,8 % až 4 %. Rast bude stimulovaný zvýšeným rastom konečnej spotreby (cca 5 %), ale i miernym rastom zahraničného dopytu (cca 2,3 %), pričom dynamika tvorby fixného kapitálu bude nižšia ako v roku 2001 (okolo 2 %). Nižší rast  fixného kapitálu a predpokladané mierne oživovanie zahraničného dopytu by mohli viesť k zníženiu deficitu obchodnej bilancie a následne i bežného účtu platobnej bilancie, a to z úrovne 8,6 % HDP v roku 2001 až na úroveň okolo 7,5 % v roku 2002 (pri priaznivom vývoji zahraničného dopytu).  
Očakávame, že sa zmierni diskrepancia medzi rastom miezd (na úrovni cca 6 %) a produktivity práce (cca 3,5 %), ktorá bola zaznamenaná v polroku 2002 a že priemerná ročná miera inflácie sa oproti roku 2001 zníži na úroveň okolo 3,4 %. Mierny rast zamestnanosti a mierny pokles nezamestnanosti by sa mal odraziť aj v znížení miery nezamestnanosti, a to cca na 18,9 % podľa výberového zisťovania pracovných síl (z 19,2 % v roku 2001). 
	II. 2. Makroekonomické rámce zostavenia štátneho rozpočtu na rok 2003           

	Východiskami pre kvantifikáciu základných rozpočtových väzieb štátneho rozpočtu sú makroekonomické ukazovatele, ktoré ministerstvo financií pre rok 2003 odhaduje nasledovne:

nominálna hodnota HDP v  bežných cenách         1  155,4 mld Sk
tempo rastu HDP v  stálych cenách    	           3,7 %
priemerná ročná miera inflácie         		           8,8 % 
miera evidovanej nezamestnanosti  		          18,0 %

	Kvantitatívne odhady makroekonomických východísk pre zostavenie štátneho rozpočtu na rok 2003 zohľadňujú posledný vývoj ekonomiky a predpokladané  zmeny vo vývoji vonkajších a vnútorných ekonomických podmienok, ide najmä o :
•	mierne oživenie ekonomík dôležitých obchodných partnerov SR a zvýšenie reálneho rastu zahraničného dopytu;
•	zníženie deficitu verejných financií v pomere k HDP v roku 2003 oproti očakávanej skutočnosti v roku 2002 a postupné jeho ďalšie znižovanie tak, aby do roku 2006 dosiahol  úroveň pod 3 % HDP;
•	úpravy sadzieb nepriamych daní  prezentované v návrhu štátneho rozpočtu, úpravu regulovaných cien a následné zvýšenie priemernej ročnej miery inflácie na 8,8 %;
•	prijatie legislatívnych noriem potrebných na zabezpečenie výdavkovej politiky pre rok 2003 tak, aby výdavky zohľadňovali tak predpokladaný vývoj príjmov, ako i zámery v postupnej konsolidácii verejných financií;
•	relatívne stabilný vývoj výmenného kurzu, mierne znižovanie úrokových sadzieb, relatívne stabilný vývoj cien ropy a energetických surovín.
	Za uvedených predpokladov možno očakávať zmiernenie rastu ekonomiky v roku 2003  v porovnaní s rokom 2002, s reálnym rastom HDP na úrovni 3,7% a s tvorbou HDP v hodnote 1 155,4 mld Sk v bežných cenách . 
	Na rozdiel od predchádzajúcich rokov 2002 a 2001 sa predpokladá, že rast zahraničného dopytu bude vyšší ako rast domáceho dopytu, čo sa prejaví v slabšom raste dovozu a v zmiernení deficitu obchodnej bilancie a bežného účtu. Za priaznivého vývoja zahraničného dopytu možno očakávať zníženie deficitu bežného účtu v roku 2003 až na úroveň 6,3 % z predpokladanej úrovne cca 7,5 % v roku 2002. Na rozdiel od roku 2002 bude opäť rast domáceho dopytu viac stimulovaný investičnými aktivitami ako konečnou spotrebou.  Predpokladaný miernejší rast spotreby, tak verejnej správy, ako i domácností,  by mal byť reakciou na zvýšenie miery inflácie, na pôsobenie legislatívnych noriem predkladaných paralelne s návrhom rozpočtu a na predpokladaný nižší rast reálnych miezd ako je odhadovaný pre rok 2002. Očakávané mierne zvýšenie rastu fixného kapitálu odráža najmä predpokladané zvýšenie dôvery zahraničných aj domácich investorov, vyplývajúce zo zámerov novej vlády deklarovaných v jej Programovom vyhlásení, zo zlepšenia ratingu Slovenska, ako i z očakávaného vstupu SR do NATO a následne do EÚ.
	Vzhľadom na to, že v roku 2002 sa zrealizovali úpravy regulovaných cien len v menšom rozsahu, dôjde v roku 2003  k výraznejším úpravám cien, najmä plynu a elektriny pre domácnosti,  vodného a stočného, nájomného, železničnej a autobusovej dopravy a tepla. V dôsledku cenových úprav a zmien sadzieb u nepriamych daní (DPH a niektoré spotrebné dane) sa zvýši  celková miera inflácie a  mierne aj  jadrová inflácia. Priemerná ročná miera inflácie vzrastie na úroveň okolo 8,8 %, priemerná jadrová na 3,9 %. Cenový vývoj ovplyvní aj rast reálnych miezd, ktorý bude podstatne miernejší ako v roku 2002, na úrovni cca 0,3 % a na rozdiel od roku 2002 neprevýši rast reálnej produktivity práce. Inflácia bude mať v roku 2003 opätovne nákladový a nie dopytový charakter.
	V roku 2003 možno očakávať len mierny rast zamestnanosti, podľa výberového zisťovania pracovných síl (VZPS) 0,8 %, podľa štatistického zisťovania 0,3 %. Vývoj zamestnanosti bude  na jednej strane pozitívne ovplyvnený rastúcou výkonnosťou ekonomiky, avšak na druhej strane proces reštrukturalizácie a zefektívňovania ekonomiky a zoštíhľovania a zefektívňovania verejnej správy môže dočasne uvoľňovať pracovnú silu v takom rozsahu, ktorý nebude vedieť trh práce absorbovať. Z uvedeného vyplýva, že miera nezamestnanosti sa bude môcť znižovať len postupne a v roku 2003 naďalej bude zotrvávať na relatívne vysokej dvojcifernej úrovni – 18,6 % podľa výberového zisťovania pracovných síl, resp. 18,0 % na základe evidovanej nezamestnanosti z disponibilného počtu nezamestnaných. Významnejší pozitívny vplyv rastu ekonomiky  na trh práce, ako i vplyv aktívnej politiky trhu práce je reálne očakávať až v ďalších rokoch. Dôvodom je skutočnosť, že pretrvávajúca vysoká miera nezamestnanosti je výsledkom pôsobenia viacerých rôznorodých  faktorov, ktoré je možné eliminovať len postupne (najmä rigidita trhu práce, nesúlad vo vzdelanostnej štruktúre na strane dopytu a ponuky, nízke pracovné stimuly, veľké regionálne rozdiely v tvorbe pracovných príležitostí).
Vývoj hlavných makroekonomických ukazovateľov ekonomiky
                                  
                                                                             Skutočnosť                     Prognóza
                                                                       2000           2001           2002           2003       
Hrubý domáci produkt v  b. c.       mld Sk            908,8          989,3        1 063,1     1 155,4
Ročné tempo rastu HDP v s.c.         %                   2,2              3,3             3,8              3,7
Priem. ročná miera inflácie             %                  12,0              7,3             3,7              8,8
Priem. miera nezamestnanosti         %                  18,3            18,2           18,3            18,0         

	III. Návrh rozhodujúcich iniciatív na zníženie schodku štátneho rozpočtu

	Pri kvantifikácii príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu sa zohľadnila okrem iného i realizácia nasledovných opatrení:

Príjmy štátneho rozpočtu

	1. Upraviť zníženú sadzbu dane z pridanej hodnoty z 10 % na 14 % a súčasne znížiť základnú sadzbu dane z pridanej hodnoty z 23 % na 20 % s predpokladaným prínosom 8,3 mld Sk.
	Uvedené zbližovanie sadzieb dane z pridanej hodnoty je významným krokom k zjednoteniu sadzieb dane z pridanej hodnoty. Zbližovanie a následne zjednotenie sadzieb dane má významný vplyv na zníženie priestoru pre daňové úniky pri uplatňovaní si nadmerného odpočtu dane z pridanej hodnoty. Vytvára sa priestor pre zjednodušenie celého systému uplatňovania dane z pridanej hodnoty, sprehľadnenie sadzieb a ďalšie zlepšenie podnikateľského prostredia.
	 
	2. Novelizovať zákon č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov s cieľom zvýšiť sadzbu dane z automobilových benzínov a motorovej nafty (s rozpočtovým prínosom 1,1 mld Sk).
	Uvedenou novelou v oblasti sadzieb dane sa sleduje aproximácia, t.j. zosúladenie s minimálnymi sadzbami EÚ.  

	3. Novelizovať zákon č. 312/1993 Z. z. o spotrebnej dani z tabaku a tabakových výrobkov v znení neskorších predpisov so zameraním sa na harmonogram postupného približovania sadzieb spotrebnej dane (s rozpočtovým prínosom 1,6 mld Sk) .
Súčasnou sadzbou dane je SR najviac vzdialená od minimálneho daňového zaťaženia a úrovne sadzieb dane ustanovených smernicami EÚ. 

	Realizácia navrhovaných legislatívnych opatrení na strane príjmov by mala vyústiť do ich zvýšenia o 11,0 mld Sk. 

 	Výdavky štátneho rozpočtu

	Mzdová politika a zamestnanosť

1.	U zamestnancov odmeňovaných podľa zákona č. 312/ 2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov neuplatniť v roku 2003 realizáciu ďalšieho platu. Nerealizovaním tohto opatrenia by sa  usporilo 912 mil. Sk. Pri zohľadnení 5 % zvýšenia platov zamestnancov  od 1. 7. 2003 dochádza k celkovej úspore výdavkov vo výške 630 mil. Sk.

2.	U zamestnancov, ktorých  odmeňovanie sa realizuje podľa zákona č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov neuplatniť v roku 2003 realizáciu polovice ďalšieho platu, čím sa dosiahne úspora 2,2 mld Sk. Pre túto skupinu zamestnancov sa rozpočtujú v kapitole Všeobecná pokladničná správa finančné prostriedky na  valorizáciu stupníc platových taríf  od 1. 7. 2003 vo výške 1,8 mld Sk,  v zmysle uzatvorenej Kolektívnej dohody vo verejnej službe na rok 2003.

3.	Neuplatniť v roku 2003 u príslušníkov Hasičského a záchranného zboru realizáciu ďalšieho platu – predpokladaná úspora 83 mil. Sk.  Pri zohľadnení 5 % zvýšenia platov príslušníkov od 1. 7. 2003 dochádza k celkovej úspore výdavkov vo výške  57 mil. Sk.

4.	Novelizovať zákon č. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov s cieľom, aby zákon o štátnom rozpočte určil termín účinnosti a percentuálne zvýšenie platu poslanca, od ktorého sa odvíja plat ostatných ústavných činiteľov. Nerealizovanie pôvodne predpokladanej 10 % valorizácie (v celoročnom vyjadrení) predstavuje  úsporu výdavkov vo výške 22 mil. Sk. Pri zohľadnení navrhovanej novely súvisiacej s určením výšky a termínu valorizácie platu cez zákon o štátnom rozpočte ( 5 % od 1. 7. 2003) sa očakávaná úspora zníži na 16 mil. Sk.

5.	Novelizovať zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov za účelom zmeny jednotlivých ustanovení zákona tak, aby aj pre túto skupinu zamestnancov určil výšku a termín  valorizácie platu sudcu zákon o štátnom rozpočte (5 % od 1. 7. 2003). Vzhľadom na to, že na priemerný plat sudcu je naviazaný plat  prokurátora, táto zmena sa dotkne aj ich. Pôvodne predpokladaná úspora  pri predpokladanej 10 % valorizácii v celoročnom vyjadrení (176 mil. Sk) sa zníži na 138 mil. Sk.

6.	Posunúť termín účinnosti uplatnenia nového systému odmeňovania sudcov a prokurátorov o pol roka t. j. od 1. júla 2003, bez realizácie 14. platu.  Z dôvodu uplatnenia nového systému odmeňovania u sudcov a prokurátorov sa oproti pôvodne predpokladanej úspore - 255 mil. Sk, kde sa uvažovalo s účinnosťou od 1. 1. 2004  úsporia výdavky vo výške  195 mil. Sk. 

7.	Zmena zákona o valorizácii platov príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže SR, Železničnej polície, Národného bezpečnostného úradu, colníkov a profesionálnych vojakov. Pôvodne očakávaná úspora pri predpokladanej 10 % valorizácii v celoročnom vyjadrení (1,8 mld Sk) sa zníži na 1,5 mld Sk (pri rozpočtovaní  5% valorizácie od 1. 7. 2003, okrem profesionálnych vojakov, u ktorých sa uplatňuje nový systém odmeňovania). 

8.	Posunúť termín účinnosti zákona č. 131/2002 Z. z. a zákona č. 408/2002 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov vo vzťahu k prijatým zmenám v uplatňovaní osobitných stupníc platových taríf (pre pedagogických zamestnancov vysokých škôl, vedecko-výskumných zamestnancov, psychológov v poradniach, ústavoch, domovoch, zamestnancov rezortu kultúry, napr. pri ochrane archívnych dokumentov, zamestnancov v oblasti geológie, ochrany životného prostredia a odpadov) od 1. 9. 2003 – úspora 1,2 mld Sk.  Pri pôvodne predpokladanej účinnosti od 1. 1. 2004 úspora výdavkov predstavovala 1,8 mld Sk.

9.	Posun termínu účinnosti zákona súvisiaceho s presunom správnych agend z Policajného zboru na krajské a okresné úrady o 1 rok, t.j. od 1.7.2004 a neuplatnenie vyšších hodnostných príplatkov príslušníkom Hasičského a záchranného zboru  predpokladá úsporu výdavkov vo výške  96,7 mil. Sk.

10.	Nezvyšovať počty zamestnancov zahraničnej služby Ministerstva zahraničných vecí SR a obchodno-ekonomických oddelení Ministerstva hospodárstva SR v zahraničí – úspora 60,7 mil. Sk.

11.	Zníženie počtu zamestnancov o: 

- 520 osôb na úseku prierezových činností krajských a okresných úradov vrátane                 zníženia počtu zamestnancov vo verejnej službe aparátov krajských úradov na úseku zdravotníctva, školstva a sociálneho zabezpečenia – úspora 93 mil. Sk,
- 410 osôb (zo schválených 718 zamestnancov) na zabezpečenie časti administratívnych potrieb a nových inštitúcií súvisiacich s implementáciou práva EÚ -  úspora 86 mil. Sk,
- 811 osôb v rozpočtových kapitolách (z toho v aparátoch ústredných orgánov  o 114 osôb), v ktorých bolo v roku 2001 neplnenie schváleného limitu počtu zamestnancov vyššie ako 5 %. Vzhľadom na nízke rozpočtovanie nadtarifných zložiek platov a používanie finančných prostriedkov za nenaplnené počty zamestnancov sa na odmeňovanie nosných zamestnancov navrhuje ponechať 50 % miezd a platov ponechaných v príslušných kapitolách na posilnenie hmotnej stimulácie – úspora 80 mil. Sk.
-  261 osôb na výkon štátnej sociálnej podpory, ktoré mali byť uvoľnené do kapitol krajských úradov  s predpokladaným dopadom 50 mil. Sk, ktoré boli súčasne použité na krytie iných zámerov vlády Slovenskej republiky

	Opatreniami v mzdovej oblasti sa v nadväznosti na uvedené znížili rozpočtové požiadavky (vrátane odvodov) v objeme cca 6,4 mld Sk.

	Sociálna oblasť

           12. Na základe reálneho a dôsledného prehodnotenia uplatňovaných nástrojov v sociálnej oblasti vytvoriť najmä legislatívnymi opatreniami predpoklady pre rozpočtovanie sociálnych dávok na úrovni maximálne 16,4 mld Sk. Ak by sa takéto opatrenia neprijali, výdavky by bolo potrebné rozpočtovať (vrátane príspevku na bývanie) až na úrovni takmer 20,6 mld Sk (t.j. viac o 4,2 mld Sk). Nízka úspešnosť pri presadzovaní obdobných opatrení viedla v predchádzajúcich rokoch k výraznému prekračovaniu rozpočtovaného objemu výdavkov. Okrem značných rozpočtových dôsledkov je pri posudzovaní týchto výdavkov významná aj tá skutočnosť, že existujú signály o zneužívaní tohto systému a jeho demobilizačnom pôsobení na časť obyvateľov pri zaobstarávaní si zamestnania.
	
	13. Prehodnotiť výšku štátnych sociálnych dávok a dávok sociálneho zabezpečenia, najmä plošne vyplácaných rodinných prídavkov a dávok na rodičovský príspevok do úrovne 17,0 mld Sk. V porovnaní s rozpočtom na rok 2002 to predstavuje rast o 1,0 mld Sk. Ak by sa opatrenia neprijali, bolo by potrebné vynaložiť ďalšie 2,0 mld Sk. 

	Bytová politika

14. Na realizáciu bytovej politiky vynaložiť v roku 2003 výdavky v objeme 7,5 mld Sk (medziročné zníženie o 190,7 mil. Sk, resp. zníženie výdavkov pri platnej legislatíve a pokračovaní tendencií z roku 2002 o 1,6 mld Sk). Tieto prostriedky rozčleniť na jednotlivé nástroje bytovej politiky pri zohľadnení ich efektívnosti a účelnosti. Prehodnotiť podmienky stavebného sporenia, výšku transferu do Štátneho fondu rozvoja bývania a podmienky pre hypotekárne úverovanie. Pri stanovovaní podmienok stavebného sporenia a hypotekárneho úverovania rešpektovať vývoj úrokových sadzieb.  
	Na štátnu prémiu v stavebnom sporení by bolo potrebné pri ponechaní súčasných podmienok (najmä výšky štátnej prémie v sume 4 000 Sk) vynaložiť 3,8 mld Sk, čo je takmer o 400 mil. Sk viac, než je očakávaná skutočnosť v roku 2002. Navrhuje sa určiť výška štátnej prémie v objeme 3 500 Sk a znížiť podiel štátnej prémie na nasporenom objeme prostriedkov na 20 %.  
	Na hypotekárne úvery sa navrhujú rozpočtovať výdavky tak, aby sa štátnym príspevkom pre zmluvy uzavreté v roku 2003 znížila úroková sadzba určená v zmluve o hypotekárnom úvere o 3,5 %. To si vyžiada 560,0 mil. Sk, čo predstavuje medziročný index rastu 247,2. Ponechanie súčasných podmienok hypotekárneho úverovania by založilo v nasledujúcich rokoch značne dynamické požiadavky na výdavky štátneho rozpočtu, čo bude potrebné zohľadniť pri rozhodovaní o rozsahu ostatných prvkov podpory bývania.

	Aktívna politika zamestnanosti

	15. Zvýšiť pôsobnosť Národného úradu práce pri zdrojovom krytí uplatňovaných nástrojov (aj s prihliadnutím na stav zdrojov NÚP). Zmeniť obligatórny charakter participácie štátu na financovaní nástrojov aktívnej politiky vrátane podpory investičných stimulov na fakultatívny a vytvoriť priestor pre ich financovanie zo zdrojov NÚP, čo si nevyžiada vyčleniť zo štátneho rozpočtu prostriedky na realizáciu týchto nástrojov (v rozsahu cca 300 mil. Sk). Vzhľadom na reálny stav v tvorbe garančného fondu sa opätovne odporúča urýchlene pristúpiť k legislatívnej úprave tvorby a použitia fondu v tom smere, aby sa v roku 2003 zrušila spolupôsobnosť štátneho rozpočtu na jeho tvorbe - úspora cca 500 mil. Sk. 

Ostatné opatrenia
	16. Neuvolniť ani v roku 2003 prostriedky na presun správnych agend z Policajného zboru (vrátane mzdových prostriedkov) do OÚ a KÚ z dôvodu neujasnenosti ich ďalšieho fungovania (prevod by si vyžiadal dodatočne rozpočtovať cca 1,3 mld Sk).

	Realizáciou uvedených legislatívnych opatrení sa znížia požiadavky na štátny rozpočet v objeme viac ako 16 mld Sk.

 Okrem legislatívnych sa navrhujú realizovať aj ďalšie úsporné opatrenia:
-	prostredníctvom ktorých sa pôvodne predpokladaný nárast dlhov zdravotníctva o 9,0 mld Sk zníži na 4,6 mld Sk (úspora 4,4 mld Sk),
-	železnice budú realizovať zmluvu o výkonoch vo verejnom záujme do výške 6,6 mld Sk, čo znamená, že Železnice SR budú musieť utlmiť 1,0 mld Sk  a Železničná spoločnosť a.s. 1,4 mld Sk vo svojich potrebách (úspora 2,4 mld Sk),
-	pri rozpočtovaní výdavkov na tovary a ďalšie služby, kapitálové výdavky (vrátane výstavby diaľnic). 

IV. Kvantifikácia základných rozpočtových vzťahov 

	Po prijatí opatrení, ktoré sa navrhujú realizovať, sú základné rozpočtové vzťahy nasledovné:

1. Príjmy štátneho rozpočtu sa kvantifikujú na úrovni 235,0 mld Sk. V porovnaní s rokom 2002 sa rozpočtujú naviac o 15,1 mld Sk. Na medziročnom raste sa budú podieľať najmä daňové príjmy, ktoré majú vzrásť o 34,5 mld Sk (o 19,1 %). V uvedenom výnose sú zohľadnené prínosy navrhovaných legislatívnych opatrení v objeme 11,0 mld Sk.

	2. Výdavky štátneho rozpočtu dosahujú 291,8 mld Sk. V roku 2002 sa (po zohľadnení reštrukturalizácie bánk v objeme 15,5 mld Sk) rozpočtujú na úrovni 273,4 mld Sk. Na medziročnom raste (o 18,4 mld Sk) sa budú podieľať najmä výdavky na mzdy a sociálne účely. Navrhovanými legislatívnymi opatreniami sa sleduje zníženie výdavkov štátneho rozpočtu o 16 mld Sk, pričom ďalšie úspory sa budú realizovať najmä prísnym rozpočtovaním fakultatívnych výdavkov. 

	3. Schodok štátneho rozpočtu predstavuje 56,8 mld Sk. Ide o kvantifikáciu schodku štátneho rozpočtu vrátane nákladov na reštrukturalizáciu bánk v objeme 10,7 mld Sk. 

V. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu 

	Po zohľadnení vývoja rozhodujúcich druhov príjmov sa celkové príjmy štátneho rozpočtu na rok 2003 odhadujú na úrovni 235,0 mld Sk. V porovnaní so schváleným rozpočtom na rok 2002 ide o absolútny nárast príjmov o 15,1 mld Sk a oproti očakávanému plneniu v tomto roku ide o nárast vo výške cca 17,6 mld Sk.  

	Odhad príjmov štátneho rozpočtu vychádza z  predpokladaných makroekonomických ukazovateľov pre rok 2003, zo schválených noviel daňových zákonov, z vývoja plnenia daní, zo štatistických údajov o zamestnanosti a z odhadu priemernej mesačnej mzdy, pozitívne ovplyvnenej i realizáciou zákona o štátnej službe a verejnej službe. 

Pri dani z príjmov právnických osôb sa vychádza z vývoja plnenia preddavkov a z úhrad daňových povinností v predchádzajúcich rokoch a zohľadňuje sa predpokladaný dynamický rast ziskovosti podnikovej sféry v tomto a budúcom roku. Ide predovšetkým o zohľadnenie predpokladaných hospodárskych výsledkov v spoločnostiach, ktoré budú ovplyvnené úpravami regulovaných cien.	

	V predloženej kvantifikácii príjmov štátneho rozpočtu je už zapracovaný:
 - návrh na novelu zákona o dani z pridanej hodnoty, kde sa navrhuje úprava sadzieb dane (zvýšenie zníženej sadzby z 10 % na 14 % a zníženie základnej sadzby z 23 % na 20 %) s predpokladaným prínosom 8,3 mld Sk, 
 - návrh na novelizáciu zákonov o spotrebnej dani z minerálnych olejov a z tabaku a  tabakových výrobkov s predpokladaným prínosom 2,7 mld Sk. Pri spotrebnej dani z minerálnych olejov ide o zvýšenie sadzby dane automobilového benzínu a motorovej nafty. Pri spotrebnej dani z tabaku a tabakových výrobkov ide o zvýšenie sadzby dane pri krátkych cigaretách. 

	Medziročný vývoj príjmov štátneho rozpočtu ovplyvnili jednotlivé druhy príjmov nasledovne (v mld Sk): 

Rozpočet
 2002

Očakávaná skutočnosť     2002

Návrh rozpočtu 2003

Rozdiel

Rozdiel

| 1 | 2 | 3 | 3 – 1 | 3-2
Daňové príjmy | 180,7 | 188,7 | 215,2 | + 34,5 | +26,5
Nedaňové príjmy | 28,3 | 17,5 | 12,0 | - 16,3 | - 5,5
Granty a transfery | | | 4,0 | + 4,0 | +4,0
Príjmy zo splácania ... | 10,9 | 11,2 | 3,8 | - 7,1 | -7,4

A. Daňové príjmy

	Daňové príjmy sa odhadujú na úrovni 215,2 mld Sk. Nárast oproti rozpočtu na rok 2002 predstavuje 34,5 mld Sk a oproti očakávanému plneniu 26,5 mld Sk. 

	Tento nárast je spôsobený vo výške 11,0 mld Sk pripravovanými novelami daňových zákonov a 15,5 mld Sk predstavuje nárast z titulku rastu ekonomiky. Pri porovnaní očakávaného plnenia daňových príjmov v roku 2002 a návrhom na rok 2003 (bez zohľadnenia noviel daňových zákonov) je nárast o 0,5 % nižší, ako sa predpokladá rast hrubého domáceho produktu v bežných cenách.

	A.1. Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku sa navrhujú vo výške 73,4 mld Sk. Patrí sem daň z príjmov fyzických osôb, právnických osôb a daň z príjmov vyberaná zrážkou.
	Daň z príjmov fyzických osôb tvorí daň:
- zo závislej činnosti a funkčných požitkov,
- z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti.

	Celkový výnos dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov sa odhaduje na úrovni 35,5 mld Sk. V porovnaní so schváleným rozpočtom na rok 2002 je tento odhad vyšší o 4,9 mld Sk. Pretože ide o podielovú daň, do štátneho rozpočtu by malo smerovať 27,7 mld Sk a obce by mali na celkovom výnose participovať sumou 7,8 mld Sk. V porovnaní s minulým rokom ide o nárast podielu do obcí o 501 mil. Sk.
		
	Vývoj dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov (v mld Sk) je nasledovný: 

| Skutočnosť 1999 | Skutočnosť 2000 | Skutočnosť 2001 | Rozpočet 2002 | Oč.  skut. 2002 | Rozpočet 2003
ŠR | 25,7 | 20,9 | 23,1 | 23,3 | 24,6 | 27,7
Podiel obcí | 5,9 | 6,4 | 6,9 | 7,3 | 7,3 | 7,8
Spolu | 31,6 | 27,3 | 30,0 | 30,6 | 31,9 | 35,5

	Výnos dane z príjmov fyzických osôb z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti sa rozpočtuje na úrovni 5,7 mld Sk. 

Vývoj dane z príjmov fyzických osôb z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti je nasledovný:

										v mld Sk  

Skutočnosť 1999

Skutočnosť 2000

Skutočnosť 2001

Rozpočet 2002

Očak.sk. 
2002

Rozpočet 2003

Štátny rozpočet | 4,6 | 4,5 | 4,6 | 5,2 | 5,2 | 5,7

	Daň z príjmov právnických osôb sa odhaduje vo výške 30,9 mld Sk. V medziročnom porovnaní ide o absolútny nárast vo výške 6,6 mld Sk a oproti očakávanej skutočnosti ide o nárast vo výške 1,6 mld Sk. 

 Z rozpočtovanej sumy by malo smerovať do štátneho rozpočtu 29,3 mld Sk, t.j. 94,82 % a do rozpočtov obcí 1,6 mld Sk, t.j. 5,18 %. 

	Vývoj dane z príjmov právnických osôb za posledné roky je nasledovný:

			                					           v mld Sk

Skutočnosť 1999

Skutočnosť 2000

Skutočnosť 2001

Rozpočet 
2002

Oč.skut. 
2002

Rozpočet 2003

Štátny rozpočet | 22,0 | 25,1 | 20,2 | 22,8 | 27,8 | 29,3
Podiel obcí | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,6
S P O L U | 23,0 | 26,3 | 21,7 | 24,3 | 29,3 | 30,9

	Daň z príjmov vyberaná zrážkou sa odhaduje pri miernom náraste na úrovni 10,7 mld Sk. Uplatňuje sa pri zdaňovaní úrokov, výnosov z účtov, akcií, podielových a vkladových listov a dlhopisov.

	Vývoj dane z príjmov vyberanej zrážkou je nasledovný:

                                                     mld Sk

Skutočnosť 1999

Skutočnosť 2000

Skutočnosť 2001

Rozpočet 2002

Oč.skut.
2002

Rozpočet 2003

Štátny rozpočet | 9,8 | 9,5 | 9,5 | 10,5 | 9,2 | 10,7

A. 2. Dane z majetku sa rozpočtujú vo výške 1,3 mld Sk. Ide o dane z dedičstva a darovania a dane z prevodu a prechodu nehnuteľností. V porovnaní s predchádzajúcim rokom ide o zníženie odhadu výnosu z týchto daní z dôvodu už schválených noviel zákonov s účinnosťou od 1.1.2003.

	Vývoj daní z majetku je nasledovný:

   

                                                     mld Sk
| Skutočnosť 1999 | Skutočnosť 2000 | Skutočnosť 2001 | Rozpočet 2002 | Oč. skut. 2002 | Rozpočet 2003
Dane        z dedičstva a darovania | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,15
Dane z prevodu a prechodu nehnuteľností | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,15
S p o l u | 1,5 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,9 | 1,3

	A. 3. Domáce dane na tovary a služby predstavujú najväčší objem daňových príjmov. Patrí sem:
	- daň z pridanej hodnoty,
	- spotrebné dane,
	- dane z používania tovarov a z povolenia na výkon činnosti (cestná daň a za dobývací priestor). 

	Daň z pridanej hodnoty sa rozpočtuje vo výške 99,4 mld Sk. V porovnaní so schváleným rozpočtom  na rok 2002 ide o nárast vo výške 17,4 mld Sk a oproti očakávanej skutočnosti v tomto roku ide o nárast o 15,4 mld Sk. 

	Výnos DPH bol v uplynulých rokoch nasledovný (v mld Sk): 

Skutočnosť 1999

Skutočnosť 2000

Skutočnosť 
2001

Rozpočet 
2002

Oč. skut. 
2002

Rozpočet 2003

58,9 | 70,6 | 73,6 | 82,0 | 84,0 | 99,4

	Spotrebné dane sa odhadujú vo výške 35,8 mld Sk. Oproti schválenému rozpočtu 2002 je to nárast o 4,9 mld Sk.  

 										v mld Sk

Skutočnosť 1999

Skutočnosť 2000

Skutočnosť 
2001

Rozpočet
2002

Oč.skut. 
2002

Rozpočet
 2003

25,2 | 28,4 | 28,4 | 30,9 | 30,5 | 35,8

	Kvantifikácia výnosu jednotlivých druhov spotrebných daní je nasledovná:
	- z minerálnych olejov	            	21,50 mld Sk
	- z liehu				           	 4,75 mld Sk
	- z piva					 	 1,85 mld Sk
	- z vína					 	 0,30 mld Sk
	- z tabaku a tabakových výrobkov		 7,40 mld Sk

	Dane z používania tovarov a z povolenia na výkon činnosti sa navrhujú vo výške 1,6 mld Sk. Ide o cestnú daň vo výške 1,6 mld Sk a daň za dobývací priestor (5,0 mil. Sk).

	Celkový výnos cestnej dane sa odhaduje vo výške 2,5 mld Sk. Nakoľko ide o podielovú daň, obce by mali na výnose tejto dane participovať sumou 0,9 mld Sk.

	Vývoj cestnej dane je nasledovný:

                                                                                                                         mld Sk 
| Skutočnosť 1999 | Skutočnosť 2000 | Skutočnosť 2001 | Rozpočet 2002 | Oč.skut. 2002 | Rozpočet 2003
ŠFCH | 1,3 | 1,6 | 1,3 | | |
ŠR | | | | 1,6 | 1,6 | 1,6
Obce | 0,5 | 0,6 | 0,9 | 0,9 | 0,9 | 0,9
Spolu | 1,8 | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,5 | 2,5

	Vývoj dane za dobývací priestor je nasledovný:
                                                                                                                               mil. Sk                                                                                                 
Skutočnosť 1999 | Skutočnosť 2000 | Skutočnosť 2001 | Rozpočet 2002 | Oč.skut. 2002 | Rozpočet 2003
4,2 | 4,6 | 5,7 | 5,0 | 5,0 | 5,0

	A. 4. Dane z medzinárodného obchodu a transakcií sa rozpočtujú vo výške 3,7 mld Sk. 

	V porovnaní s očakávanou skutočnosťou v roku 2002 uvedený výnos zohľadňuje všeobecné zníženie colných sadzieb na základe Uruguajského kola GATT na vybrané druhy tovarov, ako aj uplatňovanie preferenčných sadzobných opatrení vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o zónach voľného obchodu, ktoré súvisia s integráciou SR do európskych štruktúr. 
										v mld Sk

Skutočnosť 1999

Skutočnosť 2000

Skutočnosť 
2001

Rozpočet 
2002

Oč.skut.
2002

Rozpočet
 2003

Clo | 3,9 | 3,7 | 3,6 | 2,9 | 3,7 | 3,4
Dov. Prirážka | 8,4 | 9,4 | 0,3 | 0 | 0 | 0
Ostatné colné príjmy | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3
S P O L U | 12,5 | 13,2 | 4,0 | 3,0 | 3,9 | 3,7

	B. Nedaňové príjmy

V roku 2002 sa tieto príjmy rozpočtovali na úrovni 28,3 mld Sk, pričom viaceré z týchto príjmov sa ukazujú ako značne rizikové. Táto rizikovosť je založená aj charakterom týchto príjmov. Časť týchto príjmov sa nepovažuje za bežné rozpočtové príjmy, ale jednorazové, a preto sa najmä v medzinárodných hodnoteniach nezohľadňujú. Z toho dôvodu sa nerozpočtujú v rámci príjmov štátneho rozpočtu na rok 2003. Vychádzajúc z uvedeného sa nedaňové príjmy rozpočtujú na úrovni 12,0 mld Sk, čo je o 16,3 mld Sk menej, než rozpočet na rok 2002.

	Pri kvantifikácii nedaňových príjmov na rok 2003 ministerstvo financií vychádza z  úrovne schváleného rozpočtu na rok 2002 zníženej o:
 -	odvod zostávajúceho zisku NBS (4,7 mld Sk),
-	kapitálové príjmy - predaj hotela Fórum (1,0 mld Sk),
      -	príjmy kapitol delimitovaných na VÚC a obce (v rozsahu cca 725 mil. Sk),	
-	predaj licencií vo výške 4,5 mld Sk,
-  dividendy v objeme 2,8 mld Sk.

B. 1. Príjmy z  podnikania a  z  vlastníctva majetku sa predpokladajú v objeme  415,0 mil. Sk. Ide predovšetkým o príjmy z úhrad za vydobyté nerasty, z prenajatých pozemkov, budov, bytov, dopravných prostriedkov, vojenskej techniky. 

V  porovnaní s  predchádzajúcim rokom sa znížili o  7,5 mld Sk. V tejto položke sa nerozpočtujú príjmy z dividend z tých spoločností, v ktorých vykonávateľom akcionársych práv je Fond národného majetku SR (v roku 2003 sú rozpočtované v rámci grantov a transferov) a odvod zostávajúceho zisku NBS. 

B. 2. Administratívne a iné poplatky a platby sa rozpočtujú v sume 7,1 mld Sk. Tvoria ich: 
-      administratívne poplatky,
-	pokuty a  penále,
-	 poplatky a  platby z  nepriemyselného a  náhodného predaja a  služieb a  ďalšie administratívne a  iné poplatky a  platby. 

•	Administratívne poplatky tvoria súdne poplatky, tržby z predaja kolkových známok, puncové poplatky a ostatné. V porovnaní s rokom 2002 sa ich výnos zníži o poplatky za predaj licencií (rozpočtované vo výške 4,5 mld Sk) na 3,5 mld Sk.

•	Výnos z pokút a penále sa predpokladá vo výške 1,6 mld Sk. Zrušením § 52 zákona 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách sa nielen 30 %, ale aj 70 % výnosu z pokút a penále stáva príjmom štátneho rozpočtu (a nie príjmom osobitných účtov vybraných kapitol). 

•	Poplatky a platby z nepriemyselného a náhodného predaja tovarov a služieb,  ďalšie administratívne a iné poplatky a platby sa predpokladajú na úrovni cca 2,0 mld Sk. Tvoria ich predovšetkým poplatky a platby za ubytovacie služby, za stravné, za laboratórne rozbory a skúšky výrobkov, za certifikáciu, za uloženie odpadu, za znečisťovanie ovzdušia. 

B. 3. Kapitálové príjmy zahŕňajú príjmy z predaja budov, bytov, dopravných prostriedkov, hmotných a mobilizačných rezerv, pozemkov a nehmotných aktív. Rozpočtujú sa na úrovni 111,6 mil. Sk.

B. 4. Úroky z  domácich a  zahraničných úverov, pôžičiek a  vkladov sa navrhujú vo výške 815,6 mil. Sk. V porovnaní s rokom 2002 je objem nižší o 742,9 mil. Sk z dôvodu zníženia úrokov z revolvingového úveru pre ČSOB, ktorý jej bol poskytnutý v roku 1999 na zabezpečenie likvidity.

	B. 5. Iné nedaňové príjmy tvoria vrátené neoprávnene použité alebo zadržané prostriedky štátneho rozpočtu a  ostatné príjmy. Rozpočtujú sa v objeme 3,6 mld Sk. 

•	Vrátené neoprávnene použité alebo zadržané prostriedky sa predpokladajú na úrovni roku 2002 a patria sem predovšetkým príjmy od rozpočtových a príspevkových organizácií, fyzických osôb, obcí a vyšších územných celkov. 

•	Ostatné príjmy tvoria predovšetkým prijaté odvody, vratky, príjmy z výťažkov lotérií a iných podobných hier. Súčasťou týchto príjmov je aj prebytok osobitných účtov ministerstiev, do ktorých pôsobnosti patrí riadenie ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojených zborov a Slovenská informačná služba. V porovnaní s rokom 2002 zákon č. 328/2002 Z. z. mení termín odvádzania prebytku osobitných účtov za rozpočtový rok a z  uvedeného dôvodu sa predpokladá znížený výnos.

C.  Granty a transfery

	Pri rozpočtovaní dividend sa rešpektuje skutočnosť, že dividendy, ktoré sú príjmom FNM SR, sa môžu v súlade s rozhodnutím vlády použiť na posilnenie štátnych finančných aktív. O použití štátnych finančných aktív z ”ďalších finančných operácií štátu” rozhoduje vláda na základe uznesenia. 

	V roku 2003 sa predpokladá takéto použitie dividend v rozsahu 4,0 mld Sk, čo sa už premieta aj v bilancii príjmov štátneho rozpočtu. Na tomto výnose by sa mali prioritne podieľať zdroje z vlastníctva majetkovej účasti štátu v SPP, a.s. Kvantifikácia týchto príjmov vychádza z predpokladaného vývoja hospodárskeho výsledku v uvedenom podniku. 

	Medziročne sa rozpočtovanie grantov a transferov zvyšuje o 4,0 mld Sk. 

	D. Príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z  predaja majetkových účastí

Príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí sa v roku 2003 rozpočtujú na úrovni 3,8 mld Sk. Ide o príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí zo zdravotných poisťovní vo výške 2,2 mld Sk, zo zrušených štátnych fondov v kapitole ministerstva životného prostredia a pôdohospodárstva vo výške 800,0 mil. Sk a zo splátok istín a úrokov z realizovaných štátnych záruk vo výške 800,0 mil. Sk.

	Príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí sa v roku 2002 rozpočtujú na úrovni 10,9 mld Sk. Obdobne ako nedaňové príjmy, aj tieto majú v roku 2002 značne rizikový charakter a u časti z nich sa diskutuje o opodstatnenosti rozpočtovania (napr. rozpočtovanie príjmov z aktivít Slovenskej konsolidačnej a.s.). 

	Medziročne sa rozpočtovanie príjmov zo splácania úverov a pôžičiek a z  predaja majetkových účastí znižuje o 7,1  mld Sk najmä z dôvodu nerozpočtovania príjmov z aktivít Slovenskej konsolidačnej a.s. a príjmov z deblokácii zahraničného dlhu.

	VI. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu 

	V roku 2003 sa rozpočtujú výdavky na úrovni 291,8 mld Sk. V roku 2002 sa rozpočtovali na úrovni 257,9 mld Sk (po zohľadnení výdavkov na reštrukturalizáciu bánk v objeme 273,4 mld Sk). Medziročný nárast výdavkov predstavuje 18,4 mld Sk.

	Rozpočtovanie výdavkov sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi realizovalo v zmenených podmienkach. Tieto zmeny zvýšili tlak na rozpočtovanie celkových výdavkov, zmenili relácie medzi vybranými ukazovateľmi a ovplyvnili rozpočtovanie výdavkov na úrovni rozpočtových kapitol:

	a) realizácia zákonov o štátnej a verejnej službe

	b) decentralizácia štátnej správy

	Tento proces sprevádzali rozsiahle delimitačné procesy najmä medzi krajskými úradmi a vyššími územnými celkami, resp. obcami. Tieto procesy sťažujú bezprostredné medziročné porovnania tak výdavkov pre krajské úrady, ako aj rozpočtový vzťah k VÚC a obciam. 

	c)  proces transformácie vysokého školstva na verejné vysoké školy 

	Proces transformácie vysokého školstva na verejné vysoké školy sa premieta aj v tom smere, že výdavky na vysoké školstvo, doteraz rozpočtované prostredníctvom bežných a kapitálových výdavkov, sa budú rozpočtovať v rámci transferov.

	d)  zrušenie osobitných účtov z pokút a penále - zohľadnenie týchto "dodatočných" zdrojov rozpočtových kapitol v ich výdavkových limitoch

	V zákone o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení  niektorých zákonov, sa ruší § 52 zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách.	Dôsledkom toho je, že penále, pokuty, ktoré doteraz boli vo výške 70 % príjmom osobitného účtu a posilňovali zdroje príslušných rozpočtových kapitol, sa stanú príjmom štátneho rozpočtu. Po zrušení osobitných účtov sa už v základnom limite výdavkov zohľadnilo presmerovanie týchto zdrojov.

	e) rozpočtovanie zdrojov z lotérií v príslušných rozpočtových kapitolách

	Tieto výdavky sa v uplynulých rokoch rozpočtovali v kapitole VPS a následne sa uvoľňovali podľa skutočného získania zdrojov z lotérií. Takýto postup bol značne administratívne náročný.

	Legislatívnymi rozhodnutiami prijatými v roku 2002 sa založil dynamický rast predovšetkým obligatórnych výdavkov, najmä miezd, nadväzujúcich odvodov do poistných fondov, ako aj transferov na sociálnu a rodinnú politiku. Utlmenie zvýšenia týchto výdavkov v rámci ostatných výdavkov štátneho rozpočtu (fakultatívnych, resp. priorít) nebolo reálne. Preto sa v rámci prípravy návrhu štátneho rozpočtu formuloval okruh opatrení, ktoré sa už do návrhu premietli. Okrem toho sa prehodnotila i úroveň rozpočtovania viacerých výdavkov, ktoré sa vyčlenili v rámci rozpočtu na rok 2002.

	Po premietnutí týchto návrhov bude potrebné v porovnaní s rozpočtom na rok 2002 zabezpečiť najdynamickejší rast výdavkov:

- na mzdy a poistné (vrátane transferov na mzdy pre verejné vysoké školy, VÚC a obce)  o cca 7,7 mld Sk, 
	
- na realizáciu výkonov vo verejnom záujme sa pri absencii zdrojov z FNM medziročne zvyšujú výdavky zo štátneho rozpočtu o 4,8 mld Sk,
	
	- na štátne sociálne dávky a dávky sociálneho zabezpečenia o 1,0 mld Sk,

	- na sociálne dávky o 2,4 mld Sk,

	- na transfery do zdravotných poisťovní o 0,8 mld Sk a do Sociálnej poisťovne o 1,2 mld Sk.

Pretože len uvedené objemovo najvýraznejšie faktory medziročného rastu výdavkov  sa spolu takmer rovnajú celkovému nárastu výdavkov (18 mld Sk), je evidentné, že bolo nevyhnutné iné výdavky medziročne znižovať, resp. ponechať na pôvodnej úrovni roku 2002.

	Kvantifikácia rozhodujúcich výdavkových položiek je nasledovná:

A.	Bežné výdavky 
A. 1. Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania

Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania sa v roku 2003 rozpočtujú na úrovni 34,4 mld Sk.

	Medziročné porovnanie navrhovaného objemu výdavkov na mzdy a platy oproti schválenému rozpočtu na rok 2002 (vo výške 49 mld Sk) je do značnej miery ovplyvnené uskutočnenými zmenami súvisiacimi s prijatými zákonmi, najmä vo vzťahu k presunu kompetencií a k postaveniu vysokých škôl, ako aj s opatreniami, ktoré možno definovať nasledovne:
Zmeny:
1)	Presunom kompetencií z orgánov miestnej štátnej správy na samosprávne orgány došlo k zníženiu výdavkov na mzdy a platy (kategória 610) o 1,3 mld Sk. S uvedeným súvisí aj presun zamestnancov  na samosprávne orgány  v počte 10 304 osôb.
2)	S presunom kompetencií súvisí aj zmena poskytovania finančných prostriedkov na platy zamestnancov na úseku školstva prostredníctvom bežného transferu, čím sa znížil objem finančných  prostriedkov na mzdy a platy (kategória 610)  o 15,2 mld Sk pre 110 084 zamestnancov rozpočtových organizácií.
3)	Zmenou postavenia vysokých škôl z rozpočtových organizácií na verejné inštitúcie došlo k zníženiu výdavkov na mzdy a platy (kategória 610) o 3,8 mld Sk, ktoré boli rozpočtované  pre 21 327 zamestnancov. Tie sa od roku 2003 rozpočtujú v rámci bežných transferov. 

Faktory zvyšujúce výdavky:
1)	Dopočet zákonov o štátnej službe, verejnej službe a zákona o Hasičskom a záchrannom zbore (3 mesiace)  vo výške 1,7 mld Sk.
2)	Realizácia nového systému odmeňovania profesionálnych vojakov od  1.9.2002 s finančným dopadom v roku 2003 vo výške 1 mld Sk (bez  valorizácie). 
3)	Mzdové úpravy zapracované v rozpočtovej kapitole Všeobecná pokladničná správa pre jednotlivé skupiny zamestnancov vo výške  2 246,4 mil. Sk, z toho:
a) 	ústavní činitelia – valorizácia  5 % od 1.7.2003	4 mil. Sk
b)  sudcovia a prokurátori – posun účinnosti nového systému odmeňovania o šesť mesiacov – od 1. 7. 2003,bez realizácie 14. platu, vrátane valorizácie vo výške 5 % od 1. 7. 2003)	 71,4 mil. Sk
c) 	bezpečnostné zložky a colníci – valorizácia  5 % 
	od 1.7.2003	223 mil. Sk 
d)   zamestnanci vo verejnej službe – valorizácia  5 % 
u pedagogických zamestnancov a  8 % u všeobecných
zamestnancov od 1.7.2003 (bez  realizácie ½ ďalšieho platu)	1 287 mil. Sk
e) 	posun účinnosti uplatnenia vyšších stupníc platových 
     	taríf  pre pedagogických zamestnancov VŠ, VVZ 
      a ostatných zamestnancov, u ktorých je schválená zmena
	stupnice platových taríf  na 1. 9. 2003	437 mil. Sk 
f)	zamestnanci v štátnej službe vrátane príslušníkov
    	Hasičského a záchranného zboru – valorizácia  5 % 
    	od 1.7.2003  (bez ďalšieho platu)	224 mil. Sk

4)	Iné úpravy vykonané v roku 2002 a v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 vo výške 650 mil. Sk. Z toho napr. dopady z titulu realizácie koncepcie budovania systému štátnej sociálnej podpory (28,0 mil. Sk), štátnej pokladnice (32,0 mil. Sk), nultých ročníkov základných škôl vrátane rómskych asistentov (71,0 mil. Sk), kurzových rozdielov (86,0 mil. Sk), zabezpečením administratívnych potrieb EÚ (129,0 mil. Sk ) a pod. 

V rámci rozpočtovaných výdavkov miezd a platov sa v kapitole Všeobecná pokladničná správa rozpočtujú finančné prostriedky súvisiace s plnením kolektívnej dohody na rok 2003 uzatvorenej v zmysle zákona o verejnej službe okrem zamestnancov rozpočtovej sféry aj pre zamestnancov príspevkových organizácií, verejných vysokých škôl a za zamestnancov, ktorí prešli na vyššie územné celky a obce. Ide o výdavky súvisiace s valorizáciou platov podľa bodu 3. čl. II.  Kolektívnej dohody vo verejnej službe na rok 2003, kde sa uvažuje so zvýšením základnej stupnice platových  taríf zamestnancov pri vykonávaní verejnej služby o 8 % a stupnice platových taríf pre pedagogických zamestnancov o 5 %,  s termínom účinnosti od 1. júla 2003.

Súčasne sú v rozpočtových kapitolách rozpočtované finančné prostriedky súvisiace s 1%-ným prídelom do sociálneho fondu (zo súhrnu hrubých miezd zamestnancov zúčtovaných na výplatu za bežný rok) v zmysle bodu 7. čl. II. uzatvorenej kolektívnej dohody. Ostatné výdavky (odstupné, odchodné, skrátenie pracovného času, predĺženie dovolenky a príspevok na doplnkové dôchodkové poistenie) súvisiace s plnením Kolektívnej dohody vo verejnej službe na rok 2003 sa osobitne nerozpočtujú a predpokladá sa ich zabezpečenie v rámci ostatných rozpočtovaných bežných výdavkov.

	Rozpočtovaný objem výdavkov na platy zamestnancov v roku 2003 (v metodike roku 2002  kvantifikovaný vo výške 54,6 mld Sk) predstavuje nárast o 5,6 mld Sk, čo je 11,37 %. 

Najväčší podiel na náraste miezd a platov predstavuje dopočet zákona o verejnej službe, zákona o štátnej službe a   zákona o Hasičskom a záchrannom zbore v súhrnnej výške 1,7 mld. Sk. Po odpočte tohto dopadu dochádza k nárastu miezd a platov o 3,9 mld. Sk, teda o 7, 9 %.  

Ďalším faktorom, ktorý značne ovplyvňuje percentuálny rast miezd a platov je novela zákona o odmeňovaní profesionálnych vojakov (od 1. 9. 2002) s dopadom l mld. Sk. Po odpočte tejto sumy  zvýšenie miezd a platov predstavuje nárast len  5,87 %.

Pri porovnaní vývoja od roku 2000 možno konštatovať, že inflácia a objem miezd a platov rástli nasledovne:

				Nárast miezd a platov		     
				(porovnateľná základňa)               inflácia                                   
rok 2001	7,11 %			        7,3 %
rok 2002	15,66 %			        3,7 %^*
rok 2003	11,37 %  			        8,8 %^*

* V roku 2002 očakávaná skutočnosť, v roku 2003 prognózovaná úroveň

	A. 2. Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a NÚP
	
	Problematika rozpočtovania poistného sa odvíja od rozpočtovania miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní, ktoré je obsiahnuté v predchádzajúcej časti. Poistné sa rozpočtuje na úrovni 12,4 mld Sk. Vo väčšine kapitol sa rozpočtuje ako  37,75 % rozpočtovaného objemu miezd. V kapitolách, v ktorých priemerná mzda na zamestnanca prevyšuje zákonom stanovený vymeriavací základ, sa rozpočtuje nižšie percento poistného. 
	
A. 3. Tovary a ďalšie služby

	Tovary a ďalšie služby sa rozpočtujú na úrovni 31,7 mld Sk. V absolútnom vyjadrení klesli medziročne o 2,6 mld Sk, na čom sa podieľa i zohľadnenie zmien súvisiacich s delimitáciami z pôsobnosti krajských úradov na obce a VÚC, postavením verejných vysokých škôl, novým modelom financovania vedy a techniky, v dôsledku čoho sa tieto výdavky rozpočtujú v rámci transferov.

	Po eliminácii týchto faktorov sa tovary a ďalšie služby v porovnateľných podmienkach rozpočtujú pri miernom medziročnom raste, ktorý je však nižší než predpokladaná miera inflácie. Medziročné porovnanie výdavkov na tovary a ďalšie služby výrazne komplikujú uskutočnené procesy v decentralizácii štátnej správy a ďalšie organizačné zmeny. Výdavky na tovary a ďalšie služby sa rozpočtovali tak, aby sa v zásade vytvorili predpoklady najmä pre premietnutie predpokladanej cenovej deregulácie. Takýto postup neznamená, že sa plošne každej rozpočtovej kapitole zvýšil limit výdavkov na tovary a ďalšie služby rovnakou mierou. Zvýšenie týchto výdavkov je diferencované, a to nielen podľa nových úloh, ktoré vyplynuli pre jednotlivé rozpočtové kapitoly, ale aj podľa predpokladaného dopadu deregulácie vybraných cien (najmä energií). V prípade viacerých kapitol sa nepredpokladá výraznejšie medziročné zvýšenie výdavkov na tovary a ďalšie služby.

Prístup k rozpočtovaniu výdavkov na tovary a ďalšie služby ostáva naďalej nástrojom, ako orientovať rozpočtové kapitoly na ich efektívnejšie používanie. Poznatky z kontrolnej činnosti ukazujú, že v ich vynakladaní stále pretrvávajú prvky nehospodárnosti. Napriek tomu nie je opodstatnené predpokladať, že sa hospodárnejším vynakladaním výdavkov na tovary a ďalšie služby podarí utlmiť rast výdavkov v ostatných ekonomických kategóriách. 

A. 4. Bežné transfery

	A. 4. 1. Bežné transfery na platené poistné za zákonom určené skupiny osôb
	
	Štátom platené poistné za zákonom určené skupiny osôb sa navrhuje rozpočtovať na úrovni 25,0 mld Sk, čo predstavuje medziročný rast o 2,0 mld Sk. 

	Štátom platené poistné na zdravotné poistenie  sa rozpočtuje na úrovni 16,1 mld Sk, čo je v porovnaní s rozpočtom na rok 2002 viac o 792,8 mld Sk. Vo zvýšení sa premieta predpokladaný rast priemernej mzdy v roku 2003. Vymeriavaci základ sa navrhuje vo výške 2 890 Sk (oproti 2 750 Sk v roku 2002).

	Vo vzťahu k Sociálnej poisťovni sa navrhujú stanoviť platby štátu na úrovni 8,9 mld Sk (z toho na nemocenské poistenie 1,2 mld Sk a dôchodkové zabezpečenie 7,7 mld Sk). Spolu platby štátu medziročne vzrastú o 1,2 mld Sk, čo umožní hospodáriť Sociálnej poisťovni v bežnom roku s miernym prebytkom. Vymeriavaci základ na dôchodkové poistenie sa navrhuje zvýšiť z 5 000 Sk na 5 410 Sk.

	A. 4. 2. Sociálne dávky

	Sociálne dávky sa navrhujú rozpočtovať v roku 2003 na úrovni 16,4 mld Sk. V roku 2002 sa rozpočtovali na úrovni 14,0 mld Sk, avšak skutočné čerpanie sa predpokladá na úrovni 18,1 mld Sk. 

	Vývoj výdavkov na sociálne dávky (v mld Sk) v uplynulých rokoch bol nasledovný:

| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003
Rozpočet | 5,7 | 10,3 | 12,1 | 12,4 | 14,0 | 16,4
Skutočnosť | 8,1 | 12,0 | 14,5 | 15,9 | 18,1^* |
Rozdiel | 2,4 | 1,7 | 2,4 | 3,5 | 4,1 |
	^* ^V ^roku ^2002 ^očakávaná ^skutočnosť
Ako potvrdzuje aj tabuľka, reálne čerpanie výdavkov na sociálne dávky v predchádzajúcich rokoch výrazne prekračovalo rozpočtované objemy výdavkov. Bolo to spôsobené tým, že najmä ministerstvom financií presadzované prijatie opatrení zameraných na ich elimináciu si gestorské rezorty neosvojili. Zvýšenie výdavkov na sociálne dávky v roku 2002 v porovnaní s rozpočtom predstavuje zhruba 4,1 mld Sk.

	Ak by sa nezmenila v súčasnosti platná legislatíva, takúto úroveň by bolo potrebné považovať za východiskovú pre rozpočtovanie výdavkov na sociálne dávky aj pre rok 2003, pričom by sa ešte zvýšila o predpokladaný rast príspevku na bývanie. 

	Bez prijatia osobitných opatrení by výdavky na sociálne dávky podľa kvantifikácie MPSVR SR predstavovali v roku 2003 až 20,6 mld Sk. V porovnaní s rozpočtom na rok 1998 by to znamenalo takmer štvornásobný objem prostriedkov (z 5,7 mld Sk). Uvedený rast nemožno považovať za adekvátny a jeho pokračovanie za ekonomicky únosný. 

Preto sa sociálne dávky navrhujú v roku 2003 rozpočtovať na úrovni 16,4 mld Sk, čo je v porovnaní s pôvodne kvantifikovanými a predkladanými požiadavkami menej o 4,2 mld Sk.

	 A. 4. 3. Štátne sociálne dávky a dávky sociálneho zabezpečenia

 	Kým v roku 2002 sa rozpočtovali štátne sociálne dávky a dávky sociálneho zabezpečenia v objeme 16,0 mld Sk, rezort MPSVR SR ich pôvodne navrhoval v roku 2003 rozpočtovo zabezpečiť sumou 19,0 mld Sk. Medziročný nárast o 3 mld Sk mal súvisieť predovšetkým so zvýšením prídavkov na deti a rodičovského príspevku.
	
Na základe opatrení, ktoré pripravilo MPSVR SR, odporúča sa prehodnotiť najmä systém vyplácania rodinných prídavkov tak, aby sa v roku 2003 realizovali štátne sociálne dávky a dávky sociálneho zabezpečenia do výšky 17 mld Sk.  To znamená, že v porovnaní s pôvodnými požiadavkami sa dosahuje úspora 2 mld Sk.

  	V roku 2003 sa budú dávky na rodičovský príspevok poskytovať prostredníctvom okresných úradov (táto pôsobnosť na okresné úrady prejde z MPSVR SR). Pretože v čase prípravy návrhu štátneho nebola spracovaná jednoznačná kvantifikácia dávok na rodičovský príspevok na jednotlivé kraje, rozpočtujú sa zatiaľ v rámci celkových výdavkov na štátne sociálne dávky a dávky sociálneho zabezpečenia v kapitole MPSVR SR. Dodatočne sa rozpíšu a poukážu na jednotlivé krajské úrady. 

A. 4. 4. Dotácie nefinančným subjektom

	Dotácie nefinančným subjektom sa rozpočtujú (bez dotácií v súhrnnom finančnom vzťahu k obciam a VÚC) v objeme 16,9 mld Sk. Ich predpokladanú štruktúru vyjadruje tabuľka č. 3 v tabuľkovej časti.

Podľa odvetvového členenia sa aj v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 najväčší objem dotácií (7,4 mld Sk) navrhuje do poľnohospodárstva. Opäť budú smerovať predovšetkým podnikateľom hospodáriacim na pôde v horských a iných poľnohospodársky znevýhodnených oblastiach, na zabezpečenie prevádzky v rastlinnej výrobe, na rozvoj živočíšnej výroby, zachovanie genofondu a šľachtenie odrôd osív a sadív, na podporu odbytu poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov, služieb ako aj na realizáciu ekologických opatrení.

	Na realizáciu výkonov vo verejnom záujme v železničnej doprave sa navrhuje rozpočtovať 6,6 mld Sk. Prístupy k rozpočtovaniu týchto výdavkov v roku 2003 sú podrobne obsiahnuté v časti VII.6.

Pre odvetvie uhoľného baníctva sa navrhuje na úhradu prevádzkových nákladov, na útlm v Bani Dolina, a.s. Veľký Krtíš a na zákonné sociálne úhrady a úhrady z titulu dosiahnutia najvyššej prípustnej expozície suma 158,3 mil. Sk. V rudnom baníctve sa navrhuje suma 112,0 mil. Sk na podporu útlmu ťažobnej činnosti a na zákonné sociálne úhrady a úhrady z titulu dosiahnutia najvyššej prípustnej expozície.

 V rámci dotácií sa navrhuje suma 261,8 mil. Sk na podporu výskumu a vývoja podnikateľom zahrnutých do 3 štátnych programov výskumu a vývoja, ktorých administrátorom je podľa uznesenia vlády SR č. 1007/2002 ministerstvo hospodárstva. Pre cestovný ruch sa navrhuje suma 136,0 mil. Sk a na spracovanie a využitie drevnej hmoty suma 39,5 mil. Sk. Na cenové rozdiely medzi cenou od výrobcu v tuzemsku a cenou pre konečného spotrebiteľa na diétne potraviny pre chorých na coeliakiu a fenylketonúriu sa navrhuje suma 4,5 mil. Sk.

V oblasti kultúry sa pre podnikateľov navrhuje 77,2 mil. Sk na umeleckú literatúru a časopisy pre deti a mládež, na vydávanie pôvodnej slovenskej umeleckej literatúry, na výrobu dlhometrážnych filmov, na umelecké a kultúrne časopisy, na kultúru menšín, mimoriadne kultúrne aktivity rezortu a na umenovednú a umeleckonáučnú literatúru. 

Na krytie zvýšených nákladov pri zabezpečení lesnej a poľnohospodárskej výroby z titulu obmedzenia výroby vojenskou prevádzkou sa navrhuje dotácia pre Vojenské lesy a majetky, š.p. Pliešovce v sume 28,5 mil. Sk.

Na dotácie podnikateľom v oblasti životného prostredia sa navrhuje suma 20,0 mil.Sk.

Pre technické inovácie a technologický rozvoj formou štátnej pomoci na výskum a vývoj v oblasti výstavby a regionálneho rozvoja sa navrhuje suma 7,1 mil. Sk a na podporu výskumu a vývoja v rámci štátnych programov suma 11,0 mil. Sk.

Pre fyzické osoby – vydavateľov odborných časopisov z oblasti školstva, pedagogiky a vzdelávania sa navrhuje suma 5,9 mil. Sk a na riešenie úloh výskumu a vývoja podporovaných Agentúrou na podporu vedy a techniky suma 7,3 mil. Sk.

Na financovanie výchovnej činnosti medikov v nemocnici VSŽ, a.s. Košice - Šaca a Onkologickom ústave sv. Alžbety, s.r.o. Bratislava sa navrhuje spolu suma 3,1 mil. Sk.

V kapitole Všeobecná pokladničná správa sa pre podnikateľov navrhuje suma 1,7 mld Sk (z celkovej sumy 4,5 mld Sk vyčlenených na spolufinancovanie) v rámci programov PHARE a SAPARD. 

A. 4. 5. Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC
	
	S cieľom poskytnúť komplexný pohľad na rozpočtovanie súhrnného finančného vzťahu k obciam a VÚC sa komentuje celkový vzťah, t.j. bežný i kapitálový transfer (i keď je bod A.4.5. zaradený v rámci rozpočtovania bežných transferov). V roku 2003 sa vzťahy štátneho rozpočtu k rozpočtom obcí a VÚC definujú v rámci samostatnej kapitoly "Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC". 

	Rozpočtové vzťahy, ktoré sú obsiahnuté v kapitole Súhrnný finančný vzťah, nevyjadrujú všetky transfery, ktoré budú v roku 2003 smerovať zo štátneho rozpočtu do rozpočtov obcí, miest a VÚC. V súčasnosti rozpočtované transfery sa v priebehu roka navýšia o prostriedky, ktoré sa budú uvoľňovať z kapitoly Všeobecná pokladničná správa  (mzdové prostriedky a pod.). Do rozpočtov obcí, miest a VÚC budú smerovať aj prostriedky z iných rozpočtových kapitol, a to najmä tie, ktoré súvisia s činnosťou bývalých štátnych fondov. Tieto v roku 2002 predstavujú až 3,7 mld Sk (z toho 2,0 mld Sk bežné výdavky a 1,7 mld Sk kapitálové výdavky). 

Finančné vzťahy štátneho rozpočtu k rozpočtom obcí a VÚC sa na rok 2003 rozpočtujú v celkovom objeme 15 543,0 mil. Sk (vrátane sumy 160,2 mil. Sk – 3 % viazanie v zmysle zákona č. 506/2001 Z. z.) , z toho bežné transfery 12 032,7 mil. Sk a kapitálové transfery 3 510,3 mil. Sk.

Z uvedenej sumy pripadá pre obce 7 661,9 mil. Sk Sk (vrátane 3 % viazania v zmysle zákona č. 506/2001 Z. z. – 91,4 mil. Sk), z ktorých na financovanie úloh z bežných transferov sa navrhuje suma 5 277,8 mil. Sk a z kapitálových transferov 2 384,1 mil. Sk. 

Na zabezpečenie úloh v pôsobnosti  VÚC sa rozpočtuje 7 881,1 mil. Sk (vrátane sumy 68,8 mil. Sk – 3 % viazanie) , z ktorých  sa na bežné transfery navrhuje 6 754,9 mil. Sk a na kapitálové 1 126,2 mil. Sk.
	
Rozpočet je zostavený v organizácii a metodike roku 2002, teda nie sú v ňom rozpočtované kompetencie, ktoré majú v zmysle zákona č. 416/2001 Z. z. prejsť  na obce a VÚC v roku 2003. Finančné pokrytie  presúvaných kompetencií v roku 2003 sa zabezpečí podľa § 10 ods.1 zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 na základe vzájomne odsúhlasených delimitačných protokolov medzi orgánmi štátnej správy a územnej samosprávy. 

	 a) Finančný vzťah k obciam 

	V roku 2003 finančné transfery sa rozpočtujú na úrovni 7 661,9 mil. Sk, z toho na     bežné výdavky 5 277,8 mil. Sk a kapitálové výdavky 2 384,1 mil. Sk. Štruktúra týchto transferov je podrobne spracovaná v Prílohe č. 4 k návrhu zákona o štátnom rozpočte.
	
Z uvedenej sumy pripadá na pôvodné kompetencie obcí suma 3 140,0 mil. Sk, (bežné transfery 1 688,8 mil. Sk, kapitálové transfery 1 451,2 mil. Sk) a na prenesené kompetencie 4 521,9 mil. Sk (bežné transfery 3 589,0 mil. Sk, kapitálové 932,9 mil. Sk).

V rámci pôvodných kompetencií sú rozpočtované finančné prostriedky - dotácie na tieto činnosti:

•	Na výkon samosprávnych funkcií, ktorá v návrhu rozpočtu je reprezentovaná sumou 611,0 mil. Sk ako bežný transfer, je oproti roku 2002 viac o 29,0 mil. Sk ,
 
•	Dotácia pre mestskú verejnú dopravu pre mestá Banská Bystrica, Bratislava, Košice, Prešov, Žilina sa rozpočtuje v celkovej sume l 559,7 mil. Sk, čo predstavuje nárast o 26,1 mil.  Sk  Z toho pripadá na bežné transfery 1 070,5 mil. Sk a kapitálové 489,2 mil. Sk.

•	Finančné prostriedky - kapitálové transfery na dokončovanie objektov základných škôl a ich technickej vybavenosti v rámci bývalej KBV sú navrhované v sume 167,4 mil. Sk.

•	Dotácie na riešenie individuálnych potrieb obcí 79,4 mil. Sk, toho bežný transfer 7,3 mil. Sk. V tejto položke je zahrnutá aj finančná potreba na dostavbu budovy Záchranného požiarneho zboru Bratislava - Petržalka .   

•	Finančné prostriedky vo výške 600,0 mil. Sk súvisiace s budovaním mostu Košická, a 122,5 mil. Sk z výťažku lotérií a iných podobných hier. 

V návrhu rozpočtu kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC sú  zabezpečované finančné prostriedky na prenesené kompetencie, ktoré podľa zákona č. 416/2001 Z. z. prešli z okresných úradov miestnej štátnej správy do pôsobností obcí. Z  funkčného hľadiska ide o tieto činnosti:

•	V oblasti  vzdelávania – školstvo prešli na obce činnosti na úseku základných škôl, predškolských zariadení, školských klubov detí, školských stredísk záujmovej činnosti, centier voľného času, školských kuchýň a školských jedální zabezpečujúcich stravovanie pre žiakov základných škôl a pre deti predškolských zariadení strediská služieb škole a jazykových škôl pri základných školách. Ide o školy a školské zariadenia, ktorých zriaďovateľská  pôsobnosť prešla na obce z orgánov štátu.  Na tieto činnosti sa v návrhu rozpočtu uvažuje so sumou 3 937,1 mil. Sk (vrátane 3 % viazania – 91,4 mil. Sk), z toho na prevádzkové výdavky 3 045,3 mil. Sk a kapitálové výdavky 892,2 mil. Sk. V prevádzkových výdavkoch sa zabezpečujú aj finančné prostriedky na neštátne školstvo (cirkevné a súkromné ).V uvedenej  sume nie sú zahrnuté mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania a poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a NÚP, ktoré podľa zákona č. 4l6/2001 Z. z sú rozpočtovo zabezpečované v kapitolách krajských úradov.

•	Na úseku sociálnej pomoci prešlo na obce poskytovanie starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb a zriaďovanie zariadení sociálnych služieb. Ide o domovy dôchodcov a zariadenia opatrovateľskej služby, na činnosti ktorých sa v návrhu rozpočtu uvažuje so sumou 456,0 mil. Sk. Uvedenými finančnými prostriedkami sa zabezpečujú mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania, poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a NÚP, pracovníkov uvedených zariadení, ako aj finančné prostriedky na činnosť domovov dôchodcov a zariadení opatrovateľskej služby v sume 415,3 mil. Sk. Na obstaranie kapitálových aktív sa rozpočtuje suma 40,7 mil. Sk.  

•	Na činnosť 972 matričných úradov sa navrhuje suma 125,4 mil. Sk, ktorými sa zabezpečujú finančné prostriedky na  mzdy, odvody do fondov a NÚP a prevádzkové náklady pre matrikárov.
 
•	Na obec Vysoké Tatry prešlo Tatranské kultúrne centrum, na ktoré sa v rozpočte uvažuje so sumou  3,0 mil. Sk.

Pre uvedené oblasti činností v návrhu rozpočtu je zohľadnený 5 % nárast tovarov a ďalších služieb.

b) Finančný vzťah k vyšším územným celkom
	
	V roku 2003 sa finančné transfery pre vyššie územné celky navrhujú v sume 7 881,1        mil. Sk, z toho na  bežné výdavky 6 754,9 mil. Sk a na kapitálové výdavky 1 126,2 mil. Sk. Štruktúra týchto transferov je podrobne spracovaná v Prílohe č. 5 k návrhu zákona o štátnom rozpočte.

	Z uvedenej sumy pripadá na činnosť úradov vyšších územných celkov 546,5 mil. Sk. Z nich sa na dovybavenie úradov VÚC rozpočtuje 80,0 mil. Sk kapitálových výdavkov a na činnosť úradov 466,5 mil. Sk. V rámci výdavkov na činnosť úradov vyšších územných celkov sú rozpočtované výdavky na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania vrátane odvodových povinnosti k poistným fondom a príspevku pre Národný úrad práce pre zamestnancov úradov, na zabezpečenie prevádzky a na dobudovanie týchto úradov.

Na prenesené kompetencie sa navrhuje  suma 7 334,6 mil. Sk (bežné transfery 6 288,4 mil. Sk a kapitálové 1 046,2 mil. Sk). Z hľadiska funkčného zabezpečenia jednotlivých úsekov činnosti  prenesených kompetencií sú rozpočtované výdavky takto:

•	Na úseku školstva na zabezpečenie prevádzkových nákladov stredných škôl a školských zariadení (vrátane 3 % viazania v sume 68,8 mil. Sk) sa rozpočtuje suma 3 038,2 mil. Sk ( bežný transfer 2 293,8 mil. Sk, kapitálový 744,4 mil. Sk). Ide o školy  - gymnáziá, stredné odborné školy, stredné odborné učilištia, združené školy  a zariadenia -  strediská služieb škole, školské jedálne, domovy mládeže, ktorých zriaďovateľská pôsobnosť prešla na vyššie územné celky z orgánov štátu a zároveň sú v uvedenej sume zahrnuté aj výdavky pre neštátne školy a školské zariadenia (cirkevné a súkromné). V tejto sume nie sú zahrnuté mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania a poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a NÚP, ktoré podľa zákona č. 4l6/2001 Z. z sú rozpočtovo zabezpečované v kapitolách krajských   úradov. 

•	V sociálnej oblasti na  zabezpečenie služieb a prevádzky zariadeniach sociálnych služieb na navrhuje suma   2 300,7  mil. Sk (bežný transfer 2 166,7 mil. Sk, kapitálový 134,0 mil. Sk). V sociálnej oblasti prešli do pôsobnosti vyšších územných celkov kompetencie pri poskytovaní starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb (domovy sociálnych služieb, zariadenia chráneného bývania, domovy pre osamelých rodičov, stanice opatrovateľskej služby, zariadení pestúnskej starostlivosti, útulky, rehabilitačné strediská). V rámci bežných výdavkov sa rozpočtujú mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania pre zamestnancov zariadení sociálnych služieb, poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní s Národnému úradu práce a na prevádzkovú činnosť zariadení. 
V návrhu rozpočtu vyšších územných celkov na úseku sociálneho zabezpečenia sú rozpočtované v rámci bežných výdavkov aj finančné prostriedky na poskytovanie príspevkov neštátnym subjektom vo výške 344,7 mil. Sk.

•	Na úseku dopravy – na zabezpečenie výkonov na vnútroštátnu autobusovú dopravu sa rozpočtuje suma 1 049,5 mil. Sk. Ide o finančné prostriedky určené na náhradu straty alebo jej časti alebo iné vyrovnanie dopravcom, ktorí vykonávajú na základe uzavretých zmlúv vnútroštátnu verejnú autobusovú dopravu. 

•	V oblasti  kultúry na činnosť divadiel, múzeí a galérií, osvetových  zariadení a knižníc sa navrhuje suma 946,2 mil. Sk, z toho bežný transfer 778,4 mil. Sk a kapitálový transfer 167,8 mil. Sk.

Pre uvedené činnosti je v návrhu rozpočtu zohľadnený 5 % nárast výdavkov na tovary a ďalšie služby.   	

	A. 5. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi

Výdavky kapitoly Štátny dlh sa v roku 2003 rozpočtujú na úrovni 34,9 mld Sk. Tvoria ich výdavky na obsluhu štátneho dlhu, ktorý sa v roku 2003 bude splácať vo výške 145,7 mld Sk.  (Príloha č. 8 k zákonu o štátnom rozpočte) .  

	Štruktúra štátneho dlhu  (vnútorný dlh a zahraničný dlh) určuje  aj štruktúru výdavkov rozpočtovej kapitoly Štátny dlh. Výdavky na obsluhu domáce dlhu vo výške 24,5 mld Sk tvoria najmä  výdavky na úhradu výnosov zo štátnych dlhopisov z predchádzajúcich rokov (11,4 mld Sk) a  z reštrukturalizačných dlhopisov (7,8 mld Sk),  ďalej  úroky z vydaných štátnych peňažných poukážok z minulého a bežného roku ( spolu 4,1 mld Sk), ako aj disážio pri emisiách štátnych dlhopisov v sume l mld Sk.

	Výdavky na obsluhu zahraničného dlhu v sume 10,3 mld Sk ovplyvňuje najmä  úhrada úrokov zo štátnych dlhopisov emitovaných v zahraničí v sume 7,0 mld Sk  (v rokoch 1998, 1999 a 2000) a platby úrokov zahraničným veriteľom zrušeného Štátneho fondu cestného hospodárstva v sume l,7 mld Sk. Ostatné výdavky tvoria  úroky zahraničným bankám za vládne úvery prevzaté do roku 1992 a v nasledujúcich rokoch (medzinárodná pôžička SAL, ERL; úvery od IBRD; úvery od RBRE; úvery od EIB).  Poplatky za vedenie účtov a vydanie štátnych dlhopisov v zahraničí sú v sume 390,0 mil. Sk.

Medziročný nárast rozpočtovania výdavkov tejto kapitoly spôsobilo zohľadnenie výdavkov na reštrukturalizáciu bánk v sume 7,8 mld Sk (§ 44a ods. 1 zákona  č.21/1992 Zb.). 

    Vývoj výdavkov kapitoly Štátny dlh v uplynulých rokoch bol nasledovný (v mld Sk):

| Skutočnosť 1998 | Skutočnosť 1999 | Skutočnosť 2000 | Skutočnosť 2001 | Očakávaná skutočnosť 2002 | Rozpočet 2003
Skutočnosť | 14,3 | 19,0 | 22,6 | 20,5 | 36,7* | 34,9**

*      V roku 2002 očakávaná skutočnosť (z toho 12,3 mld Sk úroky z reštrukturalizačných dlhopisov) 
**    V roku 2003 vrátane úrokov z reštrukturalizačných dlhopisov (7,8 mld. Sk)

Pri kvantitikácii výdavkov kapitoly Štátny dlh sa vychádzalo z predpokladu, že pri  emisiách štátnych cenných papierov s variabilnými úrokovými sadzbami dôjde v priebehu roku 2003 k miernemu zníženiu (z pôvodných 8,2 % p.a. na úroveň cca 7,9 % p.a.) a pri emisiách štátnych cenných papierov s pevnými úrokovými sadzbami sa zohľadnila úroveň 8,2 % p. a.

	B. Kapitálové výdavky 

Kapitálové výdavky sú navrhované v celkovej sume 32,7 mld. Sk (z toho v kapitole VPS 3,6 mld Sk) , v tom výdavky rozpočtových organizácií v sume 19,3 mld. Sk (kapitálové aktíva), transfery príspevkovým organizáciám, obciam, vyšším územným celkom a neziskovým organizáciám v sume 9,7 mld.  Sk a nefinančným-podnikateľským subjektom v sume 3,7 mld  Sk ( kapitálové transfery ). Oproti očakávanej skutočnosti roku 2002 sú vyššie o   1,3 mld Sk (4,1 %).
 
Návrh objemu kapitálových výdavkov je vypracovaný s prihliadnutím na vývoj základných ekonomických ukazovateľov, zdrojové možnosti štátneho rozpočtu a  rozpočtovú politiku, s dôrazom na nevyhnutnosť realizácie  úsporných  opatrení.

Základným podkladom pre vypracovanie návrhu štátneho rozpočtu pre rok 2003 za oblasť kapitálových výdavkov podľa jednotlivých kapitol je Register investícií Ministerstva financií SR, ktorý je aktualizovaný správcami rozpočtových kapitol na jednotlivé investičné akcie vo väzbe na  vládou SR schválené záväzné limity štátneho rozpočtu na rok 2003.   
    
Rozhodujúcim kritériom v štrukturálnom smerovaní kapitálových výdavkov zostáva i naďalej prednostné zabezpečenie potrieb na rozostavaných stavbách, predovšetkým financovaných formou individuálnych kapitálových výdavkov (potreba na rozostavaných stavbách je krytá v priemere za SR na cca 57 %).

V rámci celkového objemu kapitálových výdavkov sa rozpočtuje na stavby financované formou individuálnych kapitálových výdavkov ( stavby s obstarávacou cenou nad 100,0 mil. Sk) spolu 15,5 mld. Sk, čo predstavuje  47,4 % z celkového objemu ( Viď príloha k tabuľke č. 9 v tabuľkovej časti – Menovitý zoznam individuálnych kapitálových výdavkov). V porovnaní s pôvodným návrhom je objem kapitálových individuálnych výdavkov po rozpracovaní schválených limitov správcami rozpočtových kapitol na jednotlivé akcie  nižší o 1,6 mld. Sk, najmä v kapitolách Ministerstva zdravotníctva SR o 392,0 mil. Sk, Ministerstva školstva SR o 92,8 mil. Sk, Ministerstva  zahraničných vecí o 98,0 mil. Sk,  Kancelárie NR SR o 100,0 mil. Sk a Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR o  900,0 mil. Sk.

             V menovitom zozname individuálnych kapitálových výdavkov je zahrnutých desať novozačínaných stavieb o začatí ktorých rozhoduje vláda SR ( Príloha č. 4 k uzneseniu vlády SR).

            V menovitom zozname nie sú uvedené akcie, ktoré sa nesledujú v databáze Registra investícií MF SR (ide o akcie rozpočtované v kapitole VPS, ktorá nie je súčasťou Registra investícií). V tejto kapitole sa rozpočtuje na projekt budovania systému štátnej pokladnice v roku 2003 objem 869 mil. Sk, na realizáciu programu ISPA pre železnice a životné prostredie objem 1 778 mil. Sk a na vybudovanie informačného systému štátnych sociálnych dávok pre krajské úrady objem 280 mil. Sk. 
                  
Podstatná časť kapitálových výdavkov sa rozpočtuje pre kapitolu Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR v sume 10,2 mld Sk (t.j. 31,2 % z celkového objemu) z toho:
–	8,5 mld Sk na zabezpečenie financovania projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest, 
–	1,2 mld Sk  na ostatné štátne cesty (v tomto objeme sú zahrnuté i finančné zdroje na výstavbu preložky štátnej cesty II/520 Nová Bystrica-Oravská Lesná v rámci vládnych priorít podľa uznesenia vlády SR č. 189/2002),
–	 415,0 mil. Sk na vybudovanie železničných dopravných ciest vrátane ostatných investičných potrieb železníc. 											
Potreba kapitálových výdavkov rezortu na rok 2003 (kvantifikovaná z aktualizovaného Registra investícií MF SR  na rok 2002 v sume 18,7 mld Sk) je krytá iba na 56,1 %. Nie je krytá ani potreba individuálnych kapitálových výdavkov (pre cca 118 akcií s obstarávacou cenou nad 100,0 mil. Sk). V rámci toho sa nezabezpečuje potreba individuálnych kapitálových výdavkov na plynulú realizáciu akcií v zmysle uznesenia vlády SR č. 162/2001  na projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest, kde je v súčasnosti rozostavaných cca 66 stavieb s celkovou obstarávacou cenou 157,3 mld Sk (t.j. s priemernou obstarávacou cenou na akciu 2,4 mld Sk).

	Z objemu kapitálových výdavkov rozpočtovaného pre nefinančné (podnikateľské) subjekty v sume 3,3 mld Sk (bez VPS) sa navrhuje:
-	pre ministerstvo hospodárstva 0,2 mld Sk na zabezpečenie úloh hospodárskej mobilizácie a prípravu teritória štátu na obranu, 
-	pre ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií v sume 0,4 mld Sk na rekonštrukciu a modernizáciu železničných dopravných ciest,
-	pre ministerstvo pôdohospodárstva v sume 2,7 mld Sk na obstaranie strojov a technológií pre subjekty podnikajúce v pôdohospodárstve a potravinárskom priemysle, na investičné akcie vodární a kanalizácií (vrátane prívodov a rozvodov vody pre obce v ochrannom pásme Jadrovej elektrárne Mochovce), ako i na ďalšie vodohospodárske investície.

	V rámci celkového objemu kapitálových výdavkov je v kapitolách Ministerstva vnútra, Ministerstva kultúry, Úradu geodézie, kartografie, katastra a príslušných krajských úradov premietnutý finančný vplyv v súvislosti s prechodom kompetencií realizovaných v roku 2002 v zmysle noviel zákona o Hasičskom a záchrannom zbore a Katastrálnom zákone z krajských úradov do menovaných ministerstiev a ÚGKK.

         V kapitolách Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC a ministerstva zdravotníctva nie je premietnutý finančný vplyv v súvislosti s realizáciou Zákona o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy (ministerstiev, krajských a okresných úradov) na obce a vyššie územné celky k 1. 7. 2002  (stredné zdravotné školy) a k 1.1.2003 (nemocnice I. a II. Typu, polikliniky a ostatné zdravotnícke zariadenia) z dôvodu neujasnenosti niektorých metodických prístupov zo strany ministerstva zdravotníctva.
 
         Ministerstvo zdravotníctva v rámci rozpracovania limitu kapitálových výdavkov navrhuje delimitovať do VÚC a obcí pre zdravotnícke zariadenia z celkového objemu 2 401,9 mil. Sk 587,4 mil. Sk (24,5 %). 
                 
Návrh rozdelenia stanoveného limitu kapitálových výdavkov medzi kapitolu MZ SR, jednotlivé VÚC a obce nie je v súčasnosti v súlade s rozpočtovou investičnou politikou platnou pre vypracovanie návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003. Pri akceptovaní tohto návrhu na rozdelenie kapitálových výdavkov tak na stavby (oproti pôvodnému návrhu bol objem individuálnych kapitálových výdavkov pre VÚC a obce znížený o 504,1 mil. Sk), ako aj na prístrojovú techniku ( z celkového objemu sa pre VÚC a obce navrhuje 21,9 %) by boli organizácie delimitované do VÚC a obcí výrazne podhodnotené.

           Vzhľadom k tomu v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 sa rozpočtujú v rámci celkového objemu kapitálových výdavkov aj finančné prostriedky pre zdravotnícke zariadenia,  ktoré budú podľa zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky od 1.1. 2003 delimitované na obce a vyššie územné celky až na základe vzájomne odsúhlasených delimitačných protokolov medzi orgánmi štátnej správy a územnej samosprávy. 
	
	C. Poskytovanie úverov a pôžičiek, účasť na majetku a splácanie istiny

	Tieto výdavky sa rozpočtujú v objeme 5,4 mld Sk. Rozpočtujú sa v kapitole Všeobecná pokladničná správa.

Rozhodujúci objem (2,9 mld Sk) predstavujú výdavky na finančné krytie záväzkov vyplývajúcich zo záruky vlády poskytnutej  Konsolidačnej banke š. p. ú podľa osobitného predpisu (§ 44a ods. 2 zákona č. 21/1992 Zb.) a prevzatej  Slovenskou konsolidačnou  a.s. podľa zákona 483/2001 Z. z. o bankách.
 Konsolidačná banka, š. p. ú. bola do procesu reštrukturalizácie bánk zaradená v roku 1999. Na základe uznesenia vlády č.974/1999 jej bola poskytnutá osobitná záruka na účely reštrukturalizácie za nesplatenú časť redistribučného úveru od NBS na krytie úverov na trvalo sa obracajúce zásoby (TOZ). Celková hodnota uvedenej záruky predstavovala sumu 20,8 mld Sk ( z toho úroky 5,8 mld Sk). K 3l. l2. 2002 sa  suma nesplateného redistribučného úveru zníži na 11,6 mld Sk (z toho úroky v sume 1,9 mld Sk). Po realizácii ďalšej časti osobitnej záruky v roku 2003 zo štátneho rozpočtu v sume 2,9 mld  Sk sa suma nesplateného úveru zníži na 8,7 mld Sk (v tom úroky l,0 mld Sk).
Uvedená záruka v rámci transformácie KBB, š. p. ú. prešla na Slovenská konsolidačnú, a.s., ktorá prevzala všetky majetkové práva a záväzky KBB, š. p. ú.
	Pretože tak KBB, š .p .ú., ako aj Slovenská konsolidačná, a.s. nie sú schopné splácať záväzky vyplývajúce z úverových zmlúv, výdavky na splácanie ročných splátok sa rozpočtujú v štátnom rozpočte. Pri realizácii záruky sa uzatvára zmluva o návratnej finančnej výpomoci, čím členenie na istinu a úroky stráca z hľadiska rozpočtových dôsledkov opodstatnenie. 

	Pre zdravotné poisťovne sa rozpočtuje 2,2 mld Sk pre poskytnutie návratných finančných výpomocí.

Vklady do EBOR a medzinárodných inštitúcií a fondov predstavujú 225,8 mil. Sk. Na pôžičky v rámci programu znižovania energetickej náročnosti a využitia alternatívnych zdrojov energie sa rozpočtuje 22,0 mil. Sk. 
	
	VII. Rozpočtovanie vybraných výdavkových titulov z prierezového hľadiska

	S cieľom poskytnúť informácie o vybraných výdavkových tituloch sa okrem základného členenia výdavkov podľa ekonomickej klasifikácie predkladajú informácie aj z prierezového hľadiska.

VII. 1. Výdavky na vedu a techniku

	Výdavky na vedu a techniku sa v súlade s koncepciou štátnej vednej a technickej politiky a na základe prehodnotenia analýzy potrieb a priorít spracovanej ministerstvom školstva navrhujú zvýšiť z 3 551,4 mil. Sk v roku 2002 na 4 210,3 mil. Sk, t.j. z 0,33 % z HDP v roku 2002 na 0,36 % z HDP v roku 2003 (podrobná tabuľka č. 6 ).

Medziročný nárast výdavkov na vedu a techniku je 18,7 % pri miernom poklese kapitálových výdavkov. V tom je zahrnutý nárast výdavkov na plnenie záväzkov SR v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce (8%), uplatňovanie zákona o verejnej službe (4,5 %) a nárast ostatných účelových prostriedkov (6,2 %) vrátane uplatnenia návratnej formy financovania výskumu a vývoja prostredníctvom Inovačného fondu, n.f. v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva SR (+50,0 mil. Sk).  
     
Nárast výdavkov na vedu a techniku sa predpokladá najmä v oblasti bežných výdavkov na vedu a techniku so súčasnou zmenou štruktúry výdavkov podľa jednotlivých foriem podpory a podľa rozpočtových kapitol s dôrazom na štátne programy výskumu a vývoja, medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu a štátne objednávky, t.j. na medzirezortné programy gestorované Ministerstvom školstva SR. 

	Zo sumy bežných výdavkov na vedu a techniku 3 967,1 mil. Sk sa 756,1 mil. Sk, t.j. 19 % výdavkov navrhuje na financovanie štátnych programov výskumu a vývoja v súlade s harmonogramom ich finančného zabezpečenia schváleného uznesením vlády SR č. 1007/2002, na financovanie štátnych objednávok so začiatkom riešenia v roku 2002 podľa uznesenia vlády SR č. 912/2002  suma  52,6 mil. Sk. Výdavky na úlohy výskumu a vývoja podporované Agentúrou na podporu vedy a techniky sa navrhujú v sume 100,0 mil. Sk (vrátane 7,2 mil. Sk na správu Agentúry), čo je o 20,0 mil. Sk viac, ako v roku 2002. 

Účasť SR na medzinárodných programoch sa navrhuje v sume 504,0 mil. Sk, z toho príspevok SR do rozpočtu Európskych spoločenstiev (transfer do zahraničia) na VI. Rámcový program EÚ pre výskum a technický rozvoj 500,0 mil. Sk, čo je o 280,0 mil. Sk viac ako v roku 2002. Tento príspevok umožní organizáciám a pracoviskám výskumu a vývoja so sídlom v SR zúčastniť sa na realizácii spoločného programu EÚ za rovnakých podmienok ako subjekty so sídlom v členských štátoch EÚ a v ostatných pridružených štátoch a zároveň získať prostriedky z rozpočtu EÚ na podporu kvalitných projektov vybratých odbornými orgánmi Európskej komisie  pre program.

VII. 2. Rozpočtovanie zdrojov na zabezpečenie aktivít súvisiacich s  čerpaním predvstupových fondov

Programy ISPA, SAPARD a PHARE sú nástroje štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie, ktoré pomáhajú kandidátskym krajinám k  príprave vstupu do EÚ. Ciele a  rozsah aktivít projektov z  jednotlivých programov určujú finančné memorandá (prehľad výdavkov na zabezpečenie schválených finančných memoránd EÚ -  Tabuľka č. 7).

	Tieto projekty sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a  konečného prijímateľa.  

V prípade realizácie všetkých projektov zamýšľaných v roku 2003 by Slovenská republika mala disponovať zdrojmi z  predvstupových fondov EÚ v objeme 7,9 mld Sk (tabuľka č. 8). Z toho:
-	ISPA   		2,1 mld Sk,
-	SAPARD  	2,3 mld Sk,
-	PHARE  	3,4  mld Sk.

	 Na zabezpečenie spolufinancovania výdavkov Slovenskej republiky sa v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003, v kapitole Všeobecná pokladničná správa, vyčleňuje suma 4,5 mld Sk, čo je v zásade na úrovni rozpočtu na rok 2002. Prostriedky vyčlenené v kapitole VPS na spolufinancovanie sa v uplynulých rokoch čerpali v nízkej miere, čo dokumentuje aj nasledujúca tabuľka:
										v tis. Sk
| | zdroje vyčlenené v ŠR * | skutočné čerpanie zdrojov zo ŠR ** | % čerpania
2000 | PHARE | 80 000 | 11 500 | 14,4%
| ISPA | 100 000 | 0 | 0,0%
| SAPARD *** | 280 000 | 0 | 0,0%
| Spolu | 460 000 | 11 500 | 2,5%
2001 | PHARE | 311 839 | 245 000 | 78,6%
| ISPA | 200 000 | 4 187 | 2,1%
| SAPARD *** | 519 600 | 0 | 0,0%
| Spolu | 1 031 439 | 249 187 | 24,2%
2002 | PHARE | 2 256 359 | 746 177 | 33,1%
| ISPA | 1 316 493 | 50 832 | 3,9%
| SAPARD *** | 644 600 | 425 | 0,1%
| Spolu | 4 217 452 | 797 434 | 18,9%

*     vrátane zostatkov z predchádzajúcich rokov
**    za rok 2002 stav k 6.11.
*** Akreditácia bola Agentúre SAPARD zo strany EK udelená až 15.4.2002,
       takže uzatvárať zmluvy a následne čerpať sa mohlo až po tomto dátume

	Rozpočtové kapitoly participujúce na čerpaní predvstupových fondov EÚ a výdavkov vyčlenených na spolufinancovanie v kapitole VPS tak budú disponovať zdrojmi, ktoré sú oproti rozpočtovaným limitov vyššie o 12,4 mld Sk.

Z  uvedenej sumy sa na projekty ISPA môže použiť až 4,1 mld Sk. Z toho zo zdrojov štátneho rozpočtu 2,0 mld  Sk a zo zdrojov EU 2,1 mld Sk. Z  týchto prostriedkov sa zabezpečí financovanie projektov, ku ktorým už boli podpísané finančné memorandá, projektov z finančných memoránd pred podpisom a pripravovaných projektov v programovaní. 
Zdroje získané prostredníctvom ISPA dodatočne navýšia predovšetkým rozpočty ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií (o 2,1 mld Sk) a ministerstva životného prostredia (o 1,7 mld Sk).
Okrem zdrojov vyčlenených na spolufinancovanie v kapitole VPS sa na zabezpečenie výstavby diaľnic v kapitole MDPT SR vyčleňujú zdroje na spolufinancovanie v sume 267,0 mil. Sk, ktoré sú získané z vládneho úveru od EIB. 

Na realizáciu projektov  SAPARD sa vytvára priestor pre čerpanie zdrojov v objeme 2,5 mld Sk.  Z toho zo zdrojov EÚ 2,3 mld Sk a zo štátneho rozpočtu 206,0 mil. Sk. Zdroje získané prostredníctvom programu SAPARD navýšia rozpočet ministerstva pôdohospodárstva. Použijú sa prostredníctvom Agentúry SAPARD na projekty týkajúce sa rozvoja vidieka. Súčasne sa v kapitole VPS vyčleňuje rezerva na bankové poplatky, dane z úroku, kurzové rozdiely a  nezrovnalosti. 

	Na realizáciu zámerov v rámci programu PHARE sa vytvára priestor pre použitie takmer 5,8 mld Sk. Z toho zo zdrojov EÚ 3,4 mld Sk a zo štátneho rozpočtu 2,4 mld Sk. Prostriedky budú rozpočtované v kapitole VPS pre jednotlivé kapitoly. Na základe rokovania a poskytnutých predbežných informácií z rezortov budú prostriedky vo výške 39,5 % použité kapitolami a ich rozpočtovými a príspevkovými organizáciami a 60,5 % prostriedkov  poskytnú príslušné kapitoly ako transfer podnikateľským subjektom na realizáciu schválených projektov. Tieto podnikateľské subjekty zúčtujú použitie prostriedkov na stanovený účel s príslušnými rozpočtovými kapitolami.

Z pohľadu jednotlivých rezortov sa najväčší priestor pre získanie dodatočných zdrojov prostredníctvom predvstupových fondov EÚ a výdavkov alokovaných v kapitole VPS vytvára pre ministerstvo pôdohospodárstva (takmer 2,9 mld Sk), ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií (2,5 mld Sk), ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja (2,1 mld Sk), ministerstvo životného prostredia (1,8 mld Sk) a ministerstvo školstva (604,9 mil. Sk). 

VII. 3. Výdavky na obranu

	V rozpočte kapitoly ministerstva obrany sa rozpočtuje 21,7 mld Sk. Pri zachovaní rozpočtovania výdavkov na armádu na nezmenenom podiele HDP sa medziročne zvyšujú výdavky pre túto kapitolu o 1,8 mld Sk. 

Ďalšie výdavky súvisiace s obranou (rozpočtované v iných kapitolách) predstavujú 618,0 mil. Sk (na hospodársku mobilizáciu 339,0 mil. Sk a výdavky na hmotné a mobilizačné rezervy a zásoby PHM v rámci rezortu SŠHR SR cca 279,0 mil. Sk).

Priamo zo štátneho rozpočtu sa vyčleňujú celkové obranné výdavky na rok 2003 v sume 22,3 mld Sk, čo je 1,92 % HDP. 

	V roku 2003 sa predpokladá, že rezort obrany sa bude podieľať na tovarovej deblokácii v objeme cca 50 mil. USD (cca 2,1 mld Sk). Ak sa zabezpečí aspoň 50 %  efektívnosť deblokácie, rezort bude disponovať ďalším majetkom v objeme cca 1,05 mld Sk.

Po započítaní zdrojov rozpočtovaných pre ministerstvo obrany, výdavkov na obranu rozpočtovaných v iných kapitolách a vecnou deblokáciou sa vytvárajú predpoklady, aby sa na potreby armády vyčlenili zdroje v objeme 23,35 mld Sk, čo je viac ako 2 % predpokladanej tvorby HDP.  

	VII. 4. Výdavky na bytovú výstavbu

	V roku 2003 sa navrhuje rozpočtovať na bytovú politiku 7 475,0 mil. Sk. Tieto výdavky sa rozpočtujú  prostredníctvom piatich základných rozpočtových vzťahov, z ktorých dva sú podmienené zákonnou úpravou (štátna prémia v stavebnom sporení a štátny príspevok na hypotekárne úvery). Ak by sa rozpočtovali výdavky na bytovú politiku na úrovni roku 2002, resp. pri nezmenenej legislatívne, bolo by potrebné v rozpočte vyčleniť viac ako 9,0 mld Sk. Pri prepočte celkového objemu výdavkov na bytovú politiku na stále ceny sa dosahuje v roku 2003 rast v porovnaní s rokmi 1999, 2000 i 2001. 

	Vývoj výdavkov na jednotlivé prvky bytovej politiky je obsiahnutý v nasledovnej tabuľke:

Roky | skut.1999 | skut.2000 | skut.2001 | rozp.2002 | Východisk.  Rozp.2003 * | Návrh rozp.2003
Štátny fond rozvoja bývania | 1 200 000 | 2 790 700 | 2 700 000 | 2 762 800 | 2 762 800 | 2 550 000

Program rozvoja bývania 
(MVRR SR)

298 519

592 000

1 300 000

1 356 297

1 356 297

1 194 920

Výstavba služobných bytov | | | 200 000 | 470 080 | 470 080 | 470 080
Štátna prémia v stavebnom sporení | 2 500 000 | 2 600 000 | 2 536 000 | 2 850 000 | 3 839 500 | 2 700 000
Štátny príspevok k hypotekárnym úverom | 13 | 13 639 | 73 600 | 226 500 | 628 200 | 560 000
Sumár | 3 998 532 | 5 996 339 | 6 809 600 | 7 665 677 | 9 056 877 | 7 475 000
Sumár v stálych cenách roku 1995 | 2 676 394 | 3 724 434 | 3 989 220 | 4 395 457 | | 4 080240

* Pri platnej legislatíve, resp. udržaní na úrovni štátneho rozpočtu na rok 2002  

	Vo výdavkoch rozpočtovaných na rok 2003 sú už premietnuté dôsledky novej právnej úpravy štátnej prémie v stavebnom sporení a štátneho príspevku k hypotekárnym úverom. Rozpočtovanie štátnej prémie vychádza z jej rozpočtovania na úrovni 20 % nasporenej sumy a absolútnej výšky štátnej prémie v objeme 3 500 Sk. Štátny príspevok k hypotekárnym úverov pre zmluvy uzavreté v roku 2003 vychádza z výšky 3,5 %. 

	Pri predpokladanom počte nových bytov v počte 14 000 vychádza na jeden byt príspevok štátu na jeho vybudovanie v objeme viac ako 500,0 tis. Sk.

	VII. 5. Výdavky na budovanie ciest

Výdavky na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest, výstavbu ciest, opravy a údržbu diaľnic a ciest sa od roku 1994 až do konca roku 2001 financovali prostredníctvom Štátneho fondu cestného hospodárstva, v ktorom sa sústreďovali finančné prostriedky z bankových úverov, transfery štátneho rozpočtu, štátne dlhopisy, poplatky, výnosy z predaja diaľničných známok a vlastné zdroje fondu. K 1.1.2002 bol Štátny fond cestného hospodárstva zrušený a zdroje fondu sa pretransformovali do štátneho rozpočtu a následne sa rozpočtujú v kapitole MDPT SR.

Výstavba diaľnic a rýchlostných ciest sa realizuje z úverových zdrojov (vládne úvery, úvery so štátnou zárukou, štátne dlhopisy), pričom z prostriedkov štátneho rozpočtu sa splácajú postupne istiny a úroky z úverov.

	Na výstavbu diaľnic sa v roku 2003 vyčleňujú prostriedky v objeme 8,5 mld Sk. Na výstavbu a rekonštrukciu ciest sa navrhuje rozpočtovať 1,2 mld Sk. Na údržbu a opravu ciest sa navrhujú rozpočtovať výdavky v objeme 2,3 mld Sk. 

	Prehľad výdavkov štátneho rozpočtu na výstavbu, opravy a údržbu diaľnic a ciest:
										v mil. Sk
R o k | Výstavba diaľnic | Výstavba ciest | Opravy a údržba diaľnic a ciest | Spolu | Spolu
| | | | Bežné ceny | Stále ceny roku 1995
1998 | 9 883,5 | 718,1 | 1 371,5 | 11 973,1 | 8 619,9
1999 | 7 657,7 | 779,7 | 1 668,8 | 10 106,2 | 6 579,5
2000 | 8 098,7 | 990,8 | 2 191,0 | 11 280,5 | 6 663,0
2001 | 7 998,1 | 956,2 | 1 932,7 | 10 887,0 | 5 955,7
2002 | 10 597,6 | 1 244,4 | 1 952,0 | 13 794,0 | 7 294,5
2003 | 8 500,0 | 1 200,0 | 2 252,0 | 11 952,0 | 6 039,9

	VII. 6. Výdavky na verejné vysoké školy

V roku 2003 sa prvý krát rozpočtujú výdavky na vysoké školy, ktoré sú v pôsobnosti Ministerstva školstva SR, po ich transformácii na verejné vysoké školy. To okrem iného znamená, že kým v minulosti sa výdavky na vysoké školy rozpočtovali v rámci bežných výdavkov na viacerých ekonomických kategóriách, od roku 2003 sa rozpočtujú iba jednou sumou prostredníctvom bežného transferu. 

Novou zákonnou úpravou sa vytvorili predpoklady pre viaczdrojové financovanie vysokoškolského vzdelávania, zvýšila sa právomoc vysokých škôl rozpísať výdavky na príslušné fakulty podľa vlastných zámerov a potrieb, ale aj zodpovednosť za efektívne  použitie týchto prostriedkov bez vzniku zadlženosti. 

Na 19 verejných vysokých školách s prepočítaných stavom  20 306 zamestnancov (z toho 9 286 interných pedagogických zamestnancov), v súčasnosti študuje 131 088 študentov (z toho 92 140 v dennom štúdiu). Na zabezpečenie ich vysokoškolského vzdelávania je rozpočtovaný bežný transfer 7 269,2 mil. Sk, čo je medziročný nárast o 860, 6 mil. Sk (t.j. o 13,4 %). 

V navýšení bežného transferu pre verejné vysoké školy oproti roku 2002 v sume 860,6 mil. Sk boli zohľadnené mzdové náklady a poistné v sume 682,5 mil. Sk a valorizácia prevádzkových nákladov, najmä energií v sume 178,1 mil. Sk. 

	Na ďalšie 4 vysoké školy (ktoré nie sú verejné ustanovizne, ale štátne) sa vyčleňujú výdavky v rámci príslušných rezortov (MV SR, MO SR a MZ SR).

VII.7. Rozpočtovanie zdrojov pre zdravotníctvo 

Pri rozpočtovaní predpokladaného objemu zdrojov pre zdravotníctvo sa vychádza z  predpokladu zachovania rovnakého objemu verejných zdrojov pre  zdravotníctvo, ako v roku 2002 v stálych cenách. 

Pre rok 2003 to znamená zvýšenie zdrojov o úroveň inflácie (8,8 percenta) na 21,9 mld Sk v nasledovnej štruktúre:

Poistné platené štátom				16,05 mld Sk
Poistné platené NÚP				  0,58 mld Sk
Poistné platené SP				  1,05 mld Sk
Kapitola MZ SR				  4,65 mld Sk
       z toho úver od SB	 		              0,4 mld Sk

Spolu						21,93 mld Sk

	VIII. Krytie časti výdavkov vládnymi úvermi

	Rovnako ako v roku 2002, aj v roku 2003 sa výdavky, ktoré sa kryjú prevzatými úvermi, zapracujú vo výške ich predpokladaného použitia priamo do výdavkov príslušných rozpočtových kapitol. 

	Prostredníctvom § 8 zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 sa vláde umožní prevziať nové úvery (podpísať úverové zmluvy) na financovanie diaľnic a na financovanie časti výdavkov na reštrukturalizáciu bánk. Už vo fáze zostavenia rozpočtu sa presne identifikuje časť výdavkov, ktorá sa premieta do schodku štátneho rozpočtu. 		

	Jednotlivé rezorty navrhujú zaradiť do rozpočtu na rok 2003, na ťarchu schodku štátneho rozpočtu financovaného prostredníctvom vládnych úverov, nasledovné výdavky (viď tabuľka č. 4 tabuľkovej časti):

	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií na projekt budovania diaľnic a rýchlostných ciest celková suma úverov 2,5 mld Sk
	
	Navrhované financovanie úvermi:

a)  na základe už podpísaných úverových zmlúv:

-  EIB (zmluva z roku 1998 resp. 2001) na 
   financovanie 4. Projektu Slovensko-Európske   cesty )                 	     750,0 mil. Sk
-  OECF (zmluva z roku 2000) na finacovanie 
  3. Projektu Slovensko-Európske cesty      	 			 l 200,0 mil. Sk
	
b) na základe nových zmlúv

-  EIB (spolufinancovanie projektov v rámci  ISPA – zmluva
          bude podpísaná v roku 2003)  				              267,0 mil. Sk
-  EIB (zmluva bude podpísaná v roku 2003)       			  300,0 mil. Sk

Ministerstvo kultúry na Multifunkčné a knižničné centrum UK v Bratislave (zmluva s RBRE z roku 2001 )
	-  úver v objeme 62,15 mil. Sk
	- požadovaná spoluúčasť na projekte z vlastných zdrojov  štátneho rozpočtu 54,7 mil. Sk 
-	celkom vplyv na výdavky rozpočtovej kapitoly 116,8 mil. Sk

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny na projekt riadenia sociálnych dávok (zmluva s IBRD z roku 2002) 
	- úver v objeme 173,1 mil. Sk (z uvedenej sumy bude poskytnutá ako návratná finančná výpomoc Sociálnej poisťovni v sume 25,1 mil. Sk a NÚP 62,5 mil. Sk)
	- požadovaná spoluúčasť na projekte z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu (18,6 mil. Sk) a zo zdrojov Sociálnej poisťovne a NÚP 18,4 mil. Sk.
-	celkom vplyv na výdavky rozpočtovej kapitoly VPS 191,7  mil. Sk.

	Krajské úrady, VÚC a obce na projekt výstavby infraštruktúry pre domovy sociálnych služieb (zmluva s RBRE z roku 2002)
	- úver v objeme 137,6 mil. Sk
	- požadovaná spoluúčasť na projekte z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu 137,6 mil. Sk
	- celkom vplyv na výdavky rozpočtovej kapitoly VPS 137,6 mil. Sk a rozpočtových kapitol KÚ, VÚC a obcí  l37,6 mil. Sk spolu 275,2 mil. Sk.

	Ministerstvo financií na projekt riadenia verejných financií (zmluva s IBRD z roku 2001) 
	- úver v objeme 54 mil. Sk
	- požadovaná spoluúčasť na projekte z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu 18 mil. Sk
	- celkom vplyv na výdavky rozpočtovej kapitoly MF SR 72,0 mil. Sk

	Krajský úrad Košice projekt základných škôl pre rómske deti (zmluva s RBRE  z roku 2002)
	- v roku 2003 čerpanie úveru 2,1 mil. Sk
-	nie je požadovaná spoluúčasť finančných prostriedkov štátneho rozpočtu na projekte
-	celkový vplyv na výdavky kapitoly KÚ Košice  2,l mil. Sk

Ministerstvo financií  
a)	prevzatie úveru EFSAL od IBRD na účely finančného krytia výnosov zo štátnych dlhopisov vydaných na účely reštrukturalizácie bánk uvedených v osobitnom predpise (§§ 44a ods. l zákona  č. 21/1992 Zb.) v sume 2,9 mld Sk,
b)	prevzatie úveru EFSAL od IBRD na účely finančného krytia záväzkov vplývajúcich zo záruky vlády poskytnutej podľa osobitného predpisu (§§ 44a ods. 2 zákona  č. 21/1992 Zb.) v sume 2,9 mld Sk.

Ministerstvo zdravotníctva na projekt modernizácie systému zdravotníctva 
-	úver od Svetovej banky v objeme 364,0 mil. Sk
-	požadovaná spoluúčasť na projekte z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu 36,0 mil. Sk.
-     celkom vplyv na výdavky rozpočtovej kapitoly VPS 400,0 mil. Sk

Čerpanie týchto úverov, ako aj požadovaná spoluúčasť vlastných zdrojov štátneho rozpočtu na financovaní projektov v celkovej sume 9,4 mld Sk, (v tom vlastné zdroje štátneho rozpočtu 264,9 mil. Sk) sa rozpočtuje v rámci vyčlenených výdavkových limitov príslušných kapitol. Okrem toho je potrebné spolufinancovanie zo zdrojov Sociálnej poisťovne a NÚP k úveru Svetovej banky na reformu sociálnych dávok v sume 18,4 mil. Sk. Celkový vplyv uvedených výdavkov na verejný rozpočet je 9,4 mld Sk.

	IX.  Limit na prevzatie štátnych záruk v roku 2003

Predpokladaný limit na prevzatie štátnych záruk pre rok 2003 predstavuje 7 103 mil. Sk. Definitívnu výšku limitu je možné stanoviť prepočtom aktuálnym kurzom ku dňu 31.12.2002. V súčasnosti je uznesením vlády SR č.1017/2002 schválené prevzatie štátnej záruky za Slovenské lodenice Komárno, a.s. vo výške istiny cca 300 mil. Sk. Po podpise záručnej listiny k predmetnému úveru sa o uvedenú čiastku zvýši limit na prevzatie štátnych záruk v roku 2003 na cca 7 403 mil. Sk.

	Limit na rok 2003 je stanovený § 9 ods. 3 zákona č.386/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách nasledovne:
 ”Štátne záruky v príslušnom roku možno prevziať len do celkovej sumy istín z úverov splatných v príslušnom rozpočtovom roku, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka, a celkovej sumy menovitých hodnôt dlhopisov splatných v príslušnom roku, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka”.

Na základe horeuvedeného textu zákon č.386/2002 Z.z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách znižuje limit pre rok 2003 na 25,9% v porovnaní s limitom stanoveným pre rok 2002 (28,59 mld Sk). Vláda nepredpokladá naplnenie zákonom stanoveného limitu, pričom bude záruky poskytovať mimoriadne – len po dôkladnom zvážení.

Prehľad Splátky istín a úrokov úverov so štátnou zárukou v roku 2003 je uvedený v tabuľka č.5 tabuľkovej časti. Na realizáciu štátnych záruk za bankové úvery bude v roku 2003 potrebné vynaložiť 7,0 mld Sk. Tieto výdavky v návrhu štátneho rozpočtu nie sú zabezpečené a na tento účel bude potrebné vyčleniť prostriedky z Fondu národného majetku SR z výnosov z privatizácie.