Informácia o výsledkoch  monitoringu implementácie zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 317/2009 Z. z. za obdobie do 30. 6. 2009

1. Úvod

	Dňa 1. januára 2009 nadobudol účinnosť zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 317/2009 Z. z. (ďalej len „zákon o sociálnych službách“). Zákon o sociálnych službách ustanovil pre obce a vyššie územné celky aj niektoré novo ustanovené pôsobnosti, ktoré do nadobudnutia jeho účinnosti nezabezpečovali, resp. zabezpečovali v inom rozsahu.

	Na základe prísľubu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstva financií Slovenskej republiky, ako aj záväzku vlády Slovenskej republiky vyplývajúceho z Memoranda o spolupráci pri riešení dopadov finančnej a hospodárskej krízy na slovenskú spoločnosť pravidelne monitorovať implementáciu zákona o sociálnych službách a finančné dopady vyplývajúce z nových kompetencií obcí a vyšších územných celkov pri poskytovaní sociálnych služieb, bol v čase od 10. júla do 10. augusta realizovaný druhý monitoring implementácie nových úloh obcí a vyšších územných celkov vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách. Pre obce sa vzhľadom na zrejmú nesprávnosť a nereálnosť údajov poskytnutých v prvom monitoringu za obdobie I. štvrťroka 2009, bol druhý monitoring vykonaný za obdobie I. polroka 2009 a pre vyššie územné celky za obdobie II. štvrťroka 2009. 

Výsledky monitoringu implementácie zákona o sociálnych službách za obdobie do 30. 6. 2009 spracoval Inštitút pre výskum práce a rodiny na základe údajov od 801 obcí a miest a 8 vyšších územných celkov, ktoré sa do monitoringu zapojili. Komplexná správa Inštitútu pre výskum práce a rodiny tvorí prílohu č. 1 tohto materiálu. Časť údajov od 50 obcí, ktoré dotazníky doručili až po stanovenom termíne, bola spracovaná Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „ministerstvo“).

2. Výsledky monitoringu implementácie zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov za obdobie do 30.6.2009 (ďalej len „monitoring“)

	2.1. Výsledky monitoringu v obciach 

Dotazník k predmetnému monitoringu pre obce bol štruktúrovaný do dvoch častí, a to „Základné identifikačné znaky“ a „Kvantifikované údaje súvisiace s novými kompetenciami vyplývajúcimi zo zákona o sociálnych službách“, s tým, že vzhľadom na to, že v predchádzajúcom monitoringu mnohé obce správne nepochopili význam požiadaviek v dotazníku, bola každá požiadavka v dotazníku detailne špecifikovaná, tak, aby bolo zrejmé, ktoré údaje do dotazníka patria a ktoré nie. Na základe požiadavky Združenia miest a obcí Slovenska, aby boli dotazníky opäť distribuované a spracovávané prostredníctvom regionálnych združení miest a obcí, bol formulár dotazníka, ako aj vyhodnocovacie tabuľky vytvorené na základe štruktúry dotazníka, do ktorých bolo potrebné vložiť všetky údaje získané od obcí, zaslaný Združeniu miest a obcí Slovenska dňa 10. júla 2009. Vzhľadom na skutočnosť, že nie všetky obce a mestá sú členmi Združenia miest a obcí Slovenska, bola so žiadosťou o spoluprácu pri druhom monitoringu oslovená aj Únia miest Slovenska.

	Ku dňu 10. augusta 2009 boli ministerstvu od Združenia miest a obcí Slovenska doručené predbežné údaje z výsledkov monitoringu v obciach, formou komplexnej vyhodnocovacej tabuľky a priebežne k tomuto termínu boli doručované mailovou alebo písomnou formou na ministerstvo aj dotazníky členov Únie miest Slovenska. Je potrebné konštatovať, že napriek stanovenému termínu 10. august 2009, mnohé vyplnené dotazníky boli ministerstvu, ale aj Združeniu miest a obcí Slovenska doručované až k termínu 31. 8. 2009, čo spôsobilo značný posun komplexného vyhodnotenia údajov z monitoringu prostredníctvom Inštitútu pre výskum práce a rodiny. Niekoľko dotazníkov bolo doručených aj po tomto termíne a z toho dôvodu nemohli byť zaradené do komplexného vyhodnotenia, ale boli vyhodnotené samostatne. Celková návratnosť dotazníkov z obcí a miest bola v porovnaní s prvým monitoringom vyššia a poskytnuté údaje predstavujú asi 28% (851) z celkového počtu obcí a miest na Slovensku, vrátane obcí a miest, ktoré dotazníky doručili až po termíne. Aj napriek tomu, že oproti I. štvrťroku účasť obcí na monitoringu vzrástla o viac ako polovicu, nie je možné považovať účasť obcí za dostatočnú, čo mohlo opäť vyplynúť zo skutočnosti, že distribúcia a vyhodnocovanie dotazníkov prostredníctvom niektorých regionálnych združení miest a obcí nebola opäť dostatočne koordinovaná (mnohým obciam boli dotazníky doručené až po termíne ukončenia monitoringu). Ďalším dôvodom môže byť stále nedostatočná informovanosť najmä menších obcí o povinnostiach, ktoré im zo zákona o sociálnych službách vyplývajú.
	 
Podľa výsledkov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny za 801obcí a miest, z hľadiska niektorých vybraných ukazovateľov možno konštatovať, že do monitoringu sa zapojilo 397 (49,5 %) obcí s počtom obyvateľov do 1 000, 290 (36,2 %) obcí s počtom obyvateľov do 5 000, 67 (8,4 %) obcí a miest s počtom obyvateľov do 20 000, 33 (4,1 %) miest s počtom obyvateľov do 50 000 a 13 (1,6 %) nad 50 000. Z hľadiska príslušnosti obcí a miest k regiónu bola najvyššia zapojenosť do monitoringu v prešovskom regióne (22%) a najnižšia v bratislavskom a košickom regióne (od 6 do 9 %).

V sledovanom období I. polroka 2009 bolo v monitorovaných obciach a mestách podaných celkovo 4 819 žiadostí o posúdenie odkázanosti na rozličné druhy sociálnej služby 463 obciam a mestám. Z hľadiska veľkostnej štruktúry bolo najviac žiadostí doručených mestám nad 50 000 obyvateľov (2 395 žiadostí – 50 %) a postupne najmenej obciam do 1 000 obyvateľov (97 žiadostí – 2 %). Z regionálneho hľadiska mali najviac žiadostí obce a mestá v bratislavskom regióne (976 žiadostí – 20 %) a najmenej obce a mestá žilinského a prešovského regiónu (411/437 žiadostí – 9 %).

Pokiaľ ide o posudzovanie odkázanosti na sociálne služby v sledovaných mestách a obciach, na uvedený účel bolo vydaných 4 334 lekárskych a 4 069 sociálnych posudkov, čo je cca 85% posudkov oproti podaným žiadostiam. Polovica posudzovaných osôb mala stanovený VI. (28%) a II. (22%) stupeň odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby, 17 %  III. stupeň. Najčastejšie sa posudzovali klienti/tky v oblasti sociálnej posudkovej činnosti na účely opatrovateľskej služby (45%) a starostlivosti v zariadení pre seniorov (vyše 35%); najmenší počet posudkov bol vydaný na účely starostlivosti v dennom stacionári (len 24 posudkov, 0,6%). Najviac lekárskych a sociálnych posudkov a výdavkov s tým súvisiacich vydali mestá s počtom obyvateľov nad 50 000 (cca 50 %), a najmenej obce s počtom obyvateľov do 1 000 (cca 2 %). Z regionálneho hľadiska aj vzhľadom na počet žiadostí o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu bolo vydaných najviac posudkov a vynaložených najviac prostriedkov v bratislavskom regióne (viac ako 20 %). Najmenej posudkov bolo vydaných v žilinskom a prešovskom regióne (9 %) avšak najnižšie náklady na lekársku posudkovú činnosť mali obce a mestá v trnavskom regióne (8 % z celkových výdavkov na lekársku posudkovú činnosť) a náklady na sociálnu posudkovú činnosť boli najmenšie v nitrianskom a trnavskom regióne (1 – 3 %). Na posudkovú činnosť bolo celkovo vynaložených 190 553 eur, z toho 64% predstavovali náklady súvisiace so sociálnou posudkovou činnosťou a 36%  lekárskou posudkovou činnosťou. Možno uviesť, že priemerne na jednu obec/mesto za I. polrok 2009 pripadá 6 žiadostí o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu, 10 posudkov (medicínsky a sociálny) v priemere za 238 eur, t. j. 24 eur za jeden posudok.

Medzi nové úlohy obcí a miest vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách patrí aj poskytovanie nových druhov sociálnych služieb a to odľahčovacej služby, sociálnej služby v nocľahárni, nízkoprahovom dennom centre a nízkoprahovom dennom centre pre deti a rodinu. Podľa údajov poskytnutých obcami bola v 46 prípadoch poskytnutá odľahčovacia služba pre osoby, na čo bolo vynaložených 69 960 eur,  pričom „náhradná“ sociálna starostlivosť pre odkázanú osobu sa poskytovala predovšetkým formou opatrovateľskej služby (85%), starostlivosti v zariadení opatrovateľskej služby (5 klientov/tiek, 11%) a v zariadení pre seniorov (2 klientov/tiek, 4%). Najnákladnejšia služba bola v prípade odľahčovacej služby poskytnutej v zariadení opatrovateľskej služby, ktorá pri 5 klientoch/kách (11%) mala výdavky takmer tretinové, t.j. 29%  z celkových nákladov na odľahčovaciu službu. 

Z celkovo 5207 klientov/tiek, ktorým bol poskytnutý iný druh novej sociálnej služby, takmer všetkým (99%) bola poskytnutá sociálna služba v  nocľahárni. Na uvedený účel bolo zo strany poskytovateľov vynaložených celkovo 206 250 eur, z toho na služby nocľahárne celkovo 92%. 

V prípade, že obce zabezpečovali sociálnu službu pre svojich obyvateľov u inej obce alebo v zariadení zriadenom vyšším územným celkom, boli povinné na tento účel uhrádzať ekonomicky oprávnené náklady tomuto poskytovateľovi v súlade s § 71 ods. 6 zákona o sociálnych službách. Z výsledkov vyplýva, že v 58 prípadoch bola zabezpečovaná sociálna služba inou obcou alebo VÚC, pričom takmer v 53% išlo o opatrovateľskú službu a v 40% o zariadenie pre seniorov. Na tento účel bolo obcami vynaložených celkovo 16 030 eur, z toho cca 92% na opatrovateľskú službu. Priemerne bolo za 1 klienta za prvý polrok 2009 uhradených 286 eur. Z uvedeného vyplýva, že v uvedených prípadoch obce  sami neposkytujú opatrovateľskú službu a zabezpečujú ju inou obcou.

Aj poskytovanie finančných príspevkov pre neverejných poskytovateľov sociálnych služieb patrí medzi nové úlohy miest a obcí. Celkovo mestá a obce poskytli neverejným poskytovateľom 33 príspevkov pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe pre potreby 856 klientov/tiek a vynaložených bolo na uvedený účel 269 855 eur (95 % na účely opatrovateľskej služby). Finančné príspevky na prevádzku boli celkovo poskytnuté 18 neverejným poskytovateľom pre 877 klientov/tiek a vynaložených bolo na tento účel 150 870 eur, najmä v súvislosti s opatrovateľskou službou (viac ako 72%), kde je taktiež najviac vykazovaných klientov/tiek (92%) aj podporených neverejných poskytovateľov (67%). Počet neverejných poskytovateľov, ktorým bol poskytnutý niektorý z finančných príspevkov bol uvedený len v 3% obcí/miest. Maximálna výška finančného príspevku pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe a to v rámci opatrovateľskej služby bola 77 010 eur. Finančné príspevky na prevádzku sú najvyššie pre opatrovateľskú službu vo výške 55 tis. eur. 

Posledná časť dotazníka sa týkala vzdelávania zamestnancov v sociálnych službách. Celkovo sa v sledovanom období vzdelávalo 177 zamestnancov/kýň monitorovaných subjektov miestnej samosprávy, z toho 80% v pozícii opatrovateľ/ľka. Celkové výdavky na vzdelávanie predstavovali 69 498 eur, z toho 68% bolo určených na vzdelávanie opatrovateľov/liek. 

Z údajov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny za 801 obcí a miest, ktoré sa do monitoringu zapojili, uvedených v prílohe č. 2 tab. č. 1, vyplýva, že celkové náklady na zabezpečenie nových úloh vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách za obdobie od 1.1. do 30.6.2009 predstavovali sumu 973 017 eur, z toho takmer 20 % výdavkov (190 553 eur) bolo vynaložených na posudkovú činnosť,  viac ako 28 % (276 210 eur) na nové druhy sociálnych služieb, takmer 17 % (16 030 eur) na úhradu ekonomicky oprávnených nákladov pri zabezpečení sociálnej služby u iného verejného poskytovateľa. Výdavky na finančné príspevky pre neverejných poskytovateľov tvorili takmer 23 % (220 368 eur) výdavkov zo všetkých nákladov v sledovanom období. Na vzdelávanie bolo celkovo vydaných viac ako 7% (69 498 eur) zo všetkých nákladov. Z uvedených údajov vyplýva, že tak ako pri prvom vykonanom monitoringu, najväčšiu časť nákladov tvorili výdavky na nové druhy sociálnych služieb. Rovnako ako pri prvom monitoringu sa však domnievame, že údaje o výdavkoch na nové druhy sociálnych služieb, najmä o výdavkoch na odľahčovaciu službu (69 960 eur), sú značne skreslené, nakoľko z údajov poskytnutých z niektorých obcí je zrejmé, že do dotazníka opäť neuvádzali náklady na sociálne služby počas poskytovania odľahčovacej služby, ale priame poskytovanie sociálnej služby (napr. poskytovanie opatrovateľskej služby).

Na základe údajov z dotazníkov z 50 obcí (príloha č. 2 tab. č. 2), ktoré boli ministerstvu doručené po termíne ukončenia monitoringu možno uviesť, že tieto obce dostali žiadosti o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu od 95 klientov, vydali 100 lekárskych a 83 sociálnych posudkov, na čo vynaložili celkovo 12 037 eur. Nové druhy sociálnych služieb neboli poskytnuté žiadnemu klientovi a len jednému klientovi bola sociálna služba zabezpečená u iného verejného poskytovateľa sociálnych služieb. V rámci poskytovania finančných príspevkov neverejným poskytovateľom sociálnych služieb, uvedené obce poskytli finančný príspevok pri odkázanosti na pomoc inej osoby 6 neverejným poskytovateľom v sume 4 070 eur a to na zabezpečenie sociálnej služby pre 7 klientov. Finančný príspevok na prevádzku bol poskytnutý jednému neverejnému poskytovateľovi na zabezpečenie sociálnej služby pre jedného klienta, a to v sume 1 245 eur. V týchto obciach sa vzdelávalo 14 zamestnancov na čo bolo vynaložených 4 616 eur. Týchto 50 obcí vynaložilo na nové úlohy vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách  celkom 21 968 eur.

Pre prehľadnosť uvádzame všetky údaje za 801 obcí, ktorých údaje boli spracované Inštitútom pre výskum práce a rodiny a  údaje za 50 obcí, ktoré vyplnené dotazníky doručili po termíne a boli spracované ministerstvom (príloha č. 2 tab. č. 3). Celková suma výdavkov vynaložených 851 obcami a mestami na nové úlohy vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách predstavuje sumu 994 985 eur (29 975 tis. Sk). Táto suma by mala byť obciam refundovaná zo štátneho rozpočtu a  z fondov Európskej únie v súlade so záväzkami vlády SR  vyplývajúcimi z Memoranda o spolupráci pri riešení dopadov finančnej a hospodárskej krízy na slovenskú spoločnosť.  Výdavky na nové úlohy vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách malo 279 obcí (33 %) z celkového počtu obcí, ktoré sa do monitoringu zapojili (viď príloha č.3) . 

	2.2. Výsledky monitoringu vo vyšších územných celkoch 
	
Dotazník k monitoringu implementácie zákona o sociálnych službách na úrovni vyšších územných celkov, vykonaný za obdobie od 1. 4. 2009 do 30. 6. 2009, bol štruktúrovaný do troch častí, a to „Základné identifikačné znaky“, „Kvantifikované údaje súvisiace s novými kompetenciami vyplývajúcimi zo zákona o sociálnych službách“ a „Implementačné problémy a otázky“. Distribúciu a zber dotazníkov z jednotlivých vyšších územných celkov ministerstvo realizovalo prostredníctvom združenia SK 8 a všetky dotazníky boli ministerstvu doručené do stanoveného termínu 30. júla 2009. Výsledky spracoval Inštitút pre výskum práce a rodiny.  

Z výsledkov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny možno konštatovať nasledovné:
V období od 1.4.2009 do 30.6.2009 požiadalo spolu 2 566 občanov vyššie územné celky o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu v zariadení podporovaného bývania, rehabilitačnom stredisku, domove sociálnych služieb, alebo v špecializovanom zariadení. Takmer 96% žiadostí o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu sa týkalo žiadostí do domova sociálnych služieb, osobitne v Nitrianskom, Trenčianskom, Bansko-Bystrickom a Žilinskom vyššom územnom celku. Je potrebné uviesť, že o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu požiadalo oproti I. štvrťroku o 612 občanov viac, čo signalizuje, že záujem občanov o sociálnu službu má narastajúcu tendenciu.

Celkovo bolo v 2. štvrťroku vydaných 2 204 lekárskych posudkov (o 1 351 viac ako v I. štvrťroku) , z toho 1 622 (74 %) odkázanosť VI. stupňa, 11 % odkázanosť V. stupňa a takmer 6 % odkázanosť II. stupňa. Na zabezpečenie lekárskej posudkovej činnosti bolo vynaložených viac ako 30 tis. eur, osobitne v Žilinskom vyššom územnom celku (9 tis. eur) a Bratislavskom vyššom územnom celku (6,8 tis. eur). Oproti I. štvrťroku výdavky vyšších územných celkov na lekársku posudkovú činnosť vzrástli o viac ako 10 tis. eur.

Za obdobie 2. štvrťroku bolo celkovo vydaných 2 107 sociálnych posudkov, čo je o 918 viac ako v I. štvrťroku. Väčšina sociálnych posudkov (95% z 2 107) bola vydaná na účely umiestnenia v domove sociálnych služieb, osobitne v Žilinskom a Bansko-Bystrickom vyššom územnom celku. Na sociálnu posudkovú činnosť bolo vynaložených celkovo viac ako 77 tis. eur, čo je viac ako trojnásobok nákladov, ktoré boli potrebné na zabezpečenie lekárskej posudkovej činnosti. Zaujímavým je zistenie, že náklady vyšších územných celkov na sociálnu posudkovú činnosť klesli v druhom polroku až o 43 396 eur.

Pokiaľ ide o nové druhy sociálnych služieb (domov na pol ceste, zariadenie núdzového bývania, integračné centrum, tlmočnícka služba), ktorých poskytovanie vyplýva vyšším územným celkom zo zákona o sociálnych službách, je možné konštatovať, že z nových druhov sociálnych služieb bola v 2. štvrťroku 2009 poskytovaná sociálna služba len  4 klientom v zariadení núdzového bývania v rámci Košického vyššieho územného celku, na čo bolo celkovo vynaložených 1 095 eur. 

Jednou z nových úloh obce a vyššieho územného celku vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách je povinnosť uhrádzať ekonomicky oprávnené náklady, ak obec alebo vyšší územný celok zabezpečuje sociálnu službu v inej obci, v inom vyššom územnom celku alebo u poskytovateľa sociálnej služby, ktorého zriadila alebo založila iná obec alebo iný vyšší územný celok. Za sledované obdobie iba Banskobystrický a Trnavský vyšší územný celok uviedli, že zabezpečili sociálnu službu (domov sociálnych služieb) inou obcou, iným vyšším územným celkom alebo poskytovateľom zriadeným inou obcou či vyšším územným celkom pre 6 klientov/tiek a  ekonomicky oprávnené náklady uhradil iba Banskobystrický vyšší územný celok v celkovej výške 12 757 eur.

	Pokiaľ ide o poskytovanie finančného príspevku pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri úkonoch sebaobsluhy a finančného príspevku na prevádzku, ani jeden vyšší územný celok v období od apríla do konca júna 2009 neposkytol neverejným poskytovateľom tieto finančné príspevky podľa zákona o sociálnych službách, nakoľko väčšina vyšších územných celkov financovala neverejných poskytovateľov ešte podľa zákona o sociálnej pomoci, to znamená v súlade s § 106 ods. 17 zákona o sociálnych službách. Finančné príspevky podľa novej právnej úpravy mali samosprávne kraje poskytovať v tých prípadoch, ak neverejný poskytovateľ prijal odkázaného  klienta po 1. 1. 2009 alebo sa jednalo o prípady, keď neverejný poskytovateľ začal poskytovať sociálnu službu po 31.12.2008 alebo  do 31.12.2008  sa mu finančný príspevok neposkytoval. Iba Bratislavský vyšší územný celok presne uviedol, že zabezpečil u troch neverejných poskytovateľov sociálnu službu pre 67 klientov, avšak finančné príspevky podľa zákona o sociálnych službách neboli poskytnuté, nakoľko finančné príspevky neverejným poskytovateľom boli na rok 2009 poskytnuté na celú kapacitu zariadenia alebo na určitý počet klientov zariadenia a výška finančných príspevkov bola schválená v rozpočte Bratislavského vyššieho územného celku v mesiaci december 2008, t. j. v čase, keď zákon o sociálnych službách nebol účinný a financovanie sociálnych služieb bolo nastavené na základe prechodných ustanovení zákona o sociálnych službách (t.j. podľa zákona o sociálnej pomoci). 

Posledná časť kvantitatívnych údajov monitoringu sa týkala vzdelávania zamestnancov v sociálnych službách. Celkovo bolo v sledovanom období zabezpečené vzdelávanie pre 53 zamestnancov/kýň, v 3 vyšších územných celkoch, z čoho 28 (53%) v Trnavskom, 20 (38%) v Košickom a  5 (9%) v Trenčianskom regióne, na čo bolo vynaložených 4 196 eur.  Z celkových výdavkov na vzdelávanie (viac ako 4 tis. eur) až  88 % uhradil Trnavský vyšší územný celok, Košický región uhradil 500 eur (12%). Celkovo však výdavky na vzdelávanie zamestnancov oproti I. štvrťroku klesli o 27 704 eur. 

Súhrn údajov o posudkovej činnosti a výdavkov jednotlivých vyšších územných celkov je uvedený v prílohe č. 2 tab. č. 4 a 5. Celkovo však na základe predložených údajov možno konštatovať, že výdavky vyšších územných celkov v porovnaní s I. štvrťrokom značne klesli, a to z 215 276 eur na 128 212 eur, t.j. o 87 064 eur. Výdavky vyšších územných celkov poklesli najmä v oblasti sociálnej posudkovej činností a vzdelávania zamestnancov.

	Tretia časť dotazníka sa venovala implementačným problémom a otázkam týkajúcich sa zákona o sociálnych službách, kde mali vyššie územné celky uviesť konkrétne ustanovenia zákona o sociálnych službách, pri ktorých obciam a vyšším územným celkom a poskytovateľom sociálnych služieb vznikajú problémy s aplikáciou zákona o sociálnych službách. Predmetnými problémami a otázkami sa ministerstvo zaoberalo a v prípade ich opodstatnenosti boli zapracované do návrhu novely zákona o sociálnych službách, ktorá je v súčasnosti v legislatívnom procese. 

3. Záver
	 
	Z hľadiska uplatňovania zákona o sociálnych službách a najmä nových úloh, ktoré obciam a vyšším územným celkom vyplývajú zo zákona o sociálnych službách je potrebné  konštatovať, že výsledky tohto monitoringu nemožno považovať za údaje za celé Slovensko, nakoľko na miestnej úrovni sa z celkového počtu obcí do monitoringu zapojilo len 851 obcí a miest (23 %).

	Za prvý polrok 2009 obce, mestá a vyššie územné celky požiadalo 9 434 občanov o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu. Obce a vyššie územné celky vydali celkovo 7 491 lekárskych a 7 748 sociálnych posudkov, na čo bolo vynaložených obcami a vyššími územnými celkami celkom 455 396 eur. Nové sociálne služby poskytli obce a vyššie územné celky 5 624 občanom s výdavkami 284 580 eur. U verejných poskytovateľov boli sociálne služby zabezpečované pre 127 občanov, za čo obce a vyššie územné celky uhradili ekonomicky oprávnené náklady vo výške 28 787 eur. Finančné príspevky pri odkázanosti na pomoc inej osoby boli poskytnuté 83 neverejným poskytovateľom v celkovej výške 273 925 eur a finančný príspevok na prevádzku poskytli obce a vyššie územné celky 84 neverejným poskytovateľom v celkovej sume 185 575 eur. Na vzdelávanie 541 zamestnancov v oblasti sociálnych služieb obce a vyššie územné celky vynaložili celkom 110 210 eur. Spolu obce a vyššie územné celky na plnenie nových úloh vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách za prvý polrok 2009 vynaložili 1 338 473 eur (40 323 tis. Sk) v štruktúre uvedenej v prílohe č. 2 tab. č. 6.