Aktualizovaný návrh opatrení

N á v r h

Program znižovania znečistenia vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami

1. Úvod

Vypracovanie Programu znižovania znečistenia vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami (ďalej len „program znižovania znečistenia“) vyplýva z ustanovení § 36 a § 55 ods. 1 písm. k) zákona č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon) v znení nariadenia vlády č. 249/2003 Z. z. v znení zákona č. 245/2003 Z. z.. V zmysle citovaných ustanovení vodného zákona Ministerstvo životného prostredia SR vypracuje tento program do 31. 12. 2003 a aktualizuje ho najmenej každých šesť rokov. Program schvaľuje vláda Slovenskej republiky.
V súlade s Národným programom pre prijatie acquis communautaire boli smernice, týkajúce sa znečistenia spôsobeného nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia transponované do vodného zákona a jeho vykonávacích predpisov, predovšetkým do nariadenia vlády č. 491/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd.

	Záväzok vypracovať Program znižovania znečistenia vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami bol prijatý SR aj v rámci vyjednávania o pristúpení k EÚ. Slovensko sa zaviazalo, že program znižovania znečistenia nebezpečnými látkami zo Zoznamu II vypracuje do dátumu vstupu do EÚ a zabezpečí jeho  implementáciu do 6 rokov od dátumu vstupu.
Predkladaný Program znižovania znečistenia vôd obzvlášť škodlivými látkami a škodlivými látkami je vypracovaný v súlade s ustanoveniami § 36 vodného zákona a je zameraný na:
•	vypracovanie zoznamu zdrojov znečistenia vôd, z ktorých sa vypúšťajú odpadové vody a osobitné vody, obsahujúce škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky, a v ktorých sa zaobchádza s obzvlášť škodlivými látkami a inventarizáciu týchto látok,
•	ustanovenie kvalitatívnych cieľov pre povrchové vody a lehôt na ich dosiahnutie,
•	určenie druhu a spôsobu monitorovania kvalitatívnych cieľov v povrchových vodách,
•	plošné znečistenie podzemných vôd nebezpečnými látkami,
•	spôsoby a postupy znižovania škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných odpadových vodách a na postupné zamedzenie obzvlášť škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných odpadových vodách z jestvujúcich priemyselných zdrojov znečistenia,
•	zhodnotenie výsledkov monitoringu kvalitatívnych cieľov povrchových vôd a plošného znečistenia podzemných vôd nebezpečnými látkami,
•	opatrenia zamerané na znižovanie znečistenia škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných odpadových vodách.
	Program znižovania znečistenia bude slúžiť predovšetkým ako podklad pre orgány štátnej vodnej správy v rozhodovacom procese pri povoľovaní vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd a podzemných vôd. Spracovaný bol pod gestorstvom sekcie vôd MŽP SR Slovenským hydrometeorologickým ústavom v rámci Twinning projektu 02/IB/EN-01 a talianskymi expertmi v gescii MŽP SR, za spolupráce orgánov štátnej správy (odborov životného prostredia KÚ a OÚ), odborných organizácií MŽP SR: SIŽP, SAŽP, Centrum odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva, a ďalších organizácií ako ÚKSUP Bratislava, TSÚP Rovinka, Centrum chemických látok a prípravkov. Relevantná problematika bola konzultovaná aj s  Ministerstvom  pôdohospodárstva SR .

2. Právny rámec pre vypracovanie programu znižovania znečistenia

2.1 	 Európska únia

	Relevantnými smernicami EÚ, ktoré upravujú zaobchádzanie s nebezpečnými látkami v oblasti ochrany vôd je najmä Smernica Rady 76/464/EHS o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami, vypúšťanými do vodného prostredia spoločenstva. Na túto smernicu priamo nadväzujú dcérske smernice týkajúce sa konkrétnych nebezpečných látok. 
	Dôležitým právnym predpisom pre túto oblasť ochrany vôd je aj Smernica 2000/60/EHS, Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2000, ktorá ustanovuje rámec pre aktivity v oblasti vodnej politiky spoločenstva a rozhodnutie č. 2455/2001/ES Európskeho parlamentu a Rady z 20. novembra 2001, ktoré ustanovuje zoznam prioritných látok v oblasti vodnej politiky a dopĺňa smernicu 2000/60/ES.
	Ďalšou je smernica 96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečistenia životného prostredia.

2.2	Medzinárodná úroveň
	V roku 1994 bol prijatý Dohovor o spolupráci pre ochranu a udržateľné využívanie Dunaja, ktorým sa zmluvné strany vrátane Slovenska zaväzujú, že vypracujú, príjmu a uskutočnia opatrenia, aby sa zaistila účinná ochrana kvality vody, trvalo udržateľné využívanie vody a tiež prevencia, obmedzovanie a znižovanie vplyvov presahujúcich hranice štátov. Pre povodie Dunaja bol prijatý predbežný zoznam prioritných látok, ktoré sú vypúšťané do vodného prostredia v rámci povodia, alebo sa v tomto území s nimi zaobchádza. V rámci Dohovoru bol tiež vypracovaný program znižovania znečistenia povrchových vôd nutrientmi, s cieľom ochrany vôd Dunaja a Čierneho mora pre eutrofizáciou. 
2.3	Právne predpisy na národnej úrovni
	Zákonné právne úpravy a ich vykonávacie predpisy vytvárajú právny rámec v SR pre ochranu vôd, v súvislosti s nakladaním s vodami, najmä s vypúšťaním odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok a škodlivých látok a so zaobchádzaním s nebezpečnými látkami. Vodný zákon určuje obzvlášť škodlivé látky a škodlivé látky ako látky zo skupiny látok alebo ich príbuzných látok v prílohe č. 1 zákona, ktoré môžu ohroziť kvalitu alebo zdravotnú bezchybnosť vôd. Príloha č. 1 obsahuje Zoznam I – obzvlášť škodlivé látky, ktoré patria do skupín látok, vybraných na základe ich toxicity, rozložiteľnosti a schopnosti bioakumulácie. V zozname II sú zaradené škodlivé látky, ktoré majú škodlivý vplyv na vodné prostredie, avšak ich nepriaznivý vplyv je možné obmedziť v danej oblasti v závislosti na charaktere recipienta a podmienok v mieste ich vypúšťania do povrchových vôd. Nebezpečnou látkou podľa vodného zákona sú obzvlášť škodlivé látky a škodlivé látky, ktoré nie sú súčasťou odpadových vôd a je s nimi zaobchádzané pri výrobnom procese alebo inej činnosti, pri ktorej sa tieto látky vyrábajú, spracúvajú, prepravujú a skladujú alebo sa s nimi zaobchádza iným spôsobom.
	Okrem právnych noriem v oblasti ochrany vôd s problematikou znižovania znečistenia vôd škodlivým látkami a obzvlášť škodlivými látkami, ako aj nebezpečnými látkami úzko súvisia i právne predpisy v oblasti odpadového hospodárstva, ochrany ovzdušia a chemických látok. Ide predovšetkým o nasledujúce zákony a všeobecne záväzné právne predpisy.
Zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon); 

Nariadenie vlády č.491/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd;

Zákon č. 442 /2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácií v sieťových odvetviach;

Zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov;

Zákon č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov; 

Zákon č. 223/2001 Z. z., o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov;

Zákon č. 529/2002 Z. z. o obaloch a o zmene a doplnení niektorých zákonov;

Zákon NR SR č. 188/2003 Z. z. o aplikácii čistiarenského kalu a dnových sedimentov do pôdy a o doplnení zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov;

Zákon NR SR č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia a ktorým sa dopĺňa zákon č. 401/1998 Z. z. o poplatkoch za znečisťovanie ovzdušia v znení neskorších predpisov (zákon o ovzduší);

Legislatívne nástroje týkajúce sa uvádzania chemických látok na trh;

Legislatívne nástroje v oblasti prípravkov na ochranu rastlín v SR;

Zákon o premávke na pozemných komunikáciách, Európska dohoda o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR/RID).

3.	Určenie relevantných nebezpečných látok pre Slovenskú
republiku

	Vodný zákon v nadväznosti na transponovanú smernicu EÚ č.76/464/EHS v prílohe č. 1 ustanovuje skupiny obzvlášť škodlivých látok a škodlivých látok. Za účelom vypracovania programu znižovania znečistenia bolo potrebné určiť konkrétne látky relevantné pre SR. Pri ich určení boli použité kritériá, ktoré spočívali v identifikácii týchto látok používaných v rámci výrobných procesov, preukázaní ich výskytu vo vypúšťaných odpadových vodách, v povrchových vodách a v riečnych sedimentoch. Zoznam týchto látok súčasne slúži na ustanovenie kvalitatívnych cieľov z hľadiska ich obsahu v povrchových vodách a pre návrh špecifických opatrení pre ich dosiahnutie. 

3.1	Celkový zoznam potenciálnych nebezpečných látok pre SR

	Pri spracovaní zoznamov nebezpečných látok a potenciálnych nebezpečných látok relevantných pre SR sa použili všetky dostupné informácie o chemických látkach v SR, pričom sa vychádzalo z nasledujúcich podkladov:
•	Zoznam 139 chemických látok vypracovaný Európskou komisiou 

•	Zoznamy vysokoobjemových látok (VOCHL >1000 t) a nízkoobjemových chemických látok (NOCHL >10 t a < 1000 t), ktoré sú uvedené na trh v SR (zdroj:  Centrum pre chemické látky a prípravky)

•	Informácie o spotrebe prípravkov (resp. účinných látok) na ochranu rastlín v SR za rok 2002 (zdroj: Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky)

•	Informácie o emisiách chemických látok vypúšťaných odpadovými vodami z bodových zdrojov znečistenia

•	Údaje z monitoringu kvality povrchových vôd  a sedimentov v SR

•	Údaje z inventarizácie nebezpečných látok vypúšťaných z priemyselných bodových zdrojov znečistenia uskutočnených v rokoch 2000 -2001

•	Údaje z prieskumných monitoringov odpadových, povrchových vôd a riečnych sedimentov uskutočnených v rokoch 2001- 2002

3.2	Metodika pre zaradenie nebezpečných látok do Celkového zoznamu nebezpečných látok relevantných pre Slovenskú republiku

Prvým krokom pri výbere nebezpečných látok relevantných pre SR bolo vyčlenenie účinných látok prípravkov na ochranu rastlín (ďalej pesticídy) z celkového zoznamu nebezpečných látok relevantných pre Slovenskú republiku z dôvodu, že pri spracovaní sú výberové kritériá u pesticídov a u ostatných nebezpečných látok odlišné.  
	Pri výbere boli zohľadňované i kvalitatívne ciele, ktoré sú definované ako hodnoty škodlivých látok, obzvlášť škodlivých látok a iných látok v povrchových vodách, pri ktorých dodržaní je zabezpečený ekologicky priaznivý stav vodných útvarov a podmienky potrebné na ochranu zdravia obyvateľstva a na používanie vody. Použité boli kvalitatívne ciele pre povrchové vody buď určené právnymi predpismi SR, alebo určené členskými štátmi EÚ na základe hodnotenia rizík týchto látok pre vodné prostredie. 

Postup pre zatriedenie nebezpečných látok

	Na zatriedenie každej nebezpečnej látky z celkového zoznamu nebezpečných látok relevantných pre Slovenskú republiku boli použité dostupné údaje  o výrobe alebo použití chemickej látky a výsledky z monitoringu, ktoré viedli k zaradeniu chemických látok do jednej zo skupín:

1.	Nebezpečné látky boli zaradené do skupiny “relevantných” v nasledujúcich prípadoch:
a)	Chemická látka sa vyskytuje na zozname prioritných látok vychádzajúceho zo smernice  2000/60/ES (Rámcová smernica o vodách). 
b)	 Ak je chemická látka monitorovaná, kvalitatívny cieľ pre látku je k dispozícii, a chemická látka vyskytujúca sa v povrchových vodách je zistená v koncentráciách prekračujúcich kvalitatívny  cieľ.
c)	Ak je chemická látka monitorovaná, kvalitatívny cieľ pre ňu nie je k dispozícii, a látka bola identifikovaná vo viac ako 5 %-tách miest odberov vzoriek; a tiež chemické látky identifikované v sieti miest odberov vzoriek v množstve menšom ako 5 %, avšak ak zároveň jej výroba alebo použitie prekračuje objem 1000 ton.rok-1.

2.	Nebezpečné látky boli zaradené do skupiny “potenciálne relevantné” v nasledujúcich prípadoch:
a)	Ak je chemická látka monitorovaná a kvalitatívny cieľ pre ňu je k dispozícii, vyskytuje sa v povrchových vodách v koncentráciách nižších ako je jej kvalitatívny cieľ ale súčasne jej výroba alebo jej použitie prekračuje 10 ton.rok-1.
b)	Ak je chemická látka monitorovaná a kvalitatívny cieľ nie je k dispozícii, a látka je identifikovaná v menej ako 5-tich % miest odberov vzoriek, ak sa výroba alebo jej použitie pohybuje pod 1000 ton.rok-1. 
c)	Ak chemická látka síce bola sledovaná, ale jej kvalitatívny cieľ pre povrchové vody je nižší ako limit detekcie použitej metódy.
d)	Ak chemická látka nie je monitorovaná, a jej objem výroby alebo použitia je vyšší ako 1000 ton.rok-1. 
e)	Ak látka nie je monitorovaná, a objem jej výroby alebo použitia sa pohybuje od 10 do 1000 ton.rok-1.

3.	Nebezpečné látky boli zaradené do skupiny ”nerelevantných” v nasledujúcich prípadoch:
a)	Ak je chemická látka monitorovaná a kvalitatívny cieľ  je k dispozícii,  a látka sa vyskytuje v povrchových vodách v koncentráciách nižších ako je jej kvalitatívny cieľ a zároveň sa jej výroba alebo jej použitie pohybuje v rozpätí menej ako 10 ton.rok-1.
b)	Ak nie je monitorovaná  a objem výroby alebo jej použitia je nižší ako 10 t.rok-1.

3.2.1	     Kritériá pre výber pesticídov

Zvolený postup možno zhrnúť do nasledovných krokov:
a)	Zo skupiny všetkých pesticídov používaných v Slovenskej republike boli do celkového zoznamu nebezpečných látok relevantných pre Slovenskú republiku zahrnuté účinné látky pesticídov, ktoré sú najviac používané – ako kritérium bolo zvolené množstvo 1 t ročne. Účinné látky uvedené na celkovom zozname nebezpečných látok relevantných pre SR boli následne základom pre ďalšiu selekciu.
b)	Pre každú účinnú látku zo zoznamu bol vypočítaný aplikačný pomer samostatne pre každý z 8-ich krajov v SR. Aplikačný pomer predstavuje podiel spotrebovanej látky a veľkosti poľnohospodársky využívanej plochy v danom kraji. 
c)	Pri každej účinnej látke sa vzal pre následné spracovanie do úvahy najvyšší  z vypočítaných aplikačných pomerov (t.j. z 8-ich vypočítaných, reprezentujúcich jednotlivé kraje).
d)	Hodnota aplikačného faktora bola pre každú účinnú látku vynásobená bezpečnostným faktorom 3 a takto získaná hodnota bola porovnaná s “referenčnými aplikačnými pomermi” uvádzanými v Rozhodnutí č. 2078/92 EHS.
e)	Následne boli účinné látky roztriedené na:
“relevantné” látky, 
•	ktoré sú zaradené medzi 33 prioritnými látkami, vyplývajúcimi z Rámcovej smernice o vodách (2000/60/ES) Rozhodnutím 2455/2001/ES a v SR sa používajú; 
•	u ktorých vypočítaný aplikačný pomer je rovnakého rádu ako referenčná hodnota podľa Nariadenia 2078/92/EHS, hoci látka nebola zistená v rámci cieleného monitoringu alebo skríningu prieskumných prác povrchovej vody (v tomto prípade sa uvažuje s možnosťou, že jednotlivé pesticídy sú aplikované v rôznych obdobiach, a prieskumné práce vykonávané s frekvenciou 2 x ročne tieto látky nemuseli zachytiť). 
“potenciálne relevantné” látky,	
•	u ktorých vypočítaný aplikačný pomer je o jeden rád nižší ako referenčná hodnota podľa Nariadenia 2078/92/EHS
 “nerelevantné” všetky ostatné pesticídy

3.3	Zoznam nebezpečných látok relevantných pre SR 

	Zoznam relevantných nebezpečných látok pre vodné prostredie, pripravený na základe výberových kritérií z celkového zoznamu nebezpečných látok relevantných pre SR, zahŕňa 61 chemických látok (Tabuľka č. 3.3.1 ). 

3.4	Zoznam potenciálnych nebezpečných látok v SR 

	Zoznam potenciálne nebezpečných látok pre vodné prostredie zahŕňa 69 chemických látok (Tabuľka 3.4.1 v prílohe). Tento zoznam látok bude ešte predmetom ďalších hodnotení, ktoré však vyžadujú získanie doplňujúcich informácií, ktoré v súčasnosti nie sú k dispozícii.

4.	Zdroje znečistenia

4.1 	Bodové zdroje znečistenia

	Bodové zdroje znečistenia sú zdroje vypúšťajúce odpadové vody sústredene z jedného identifikovateľného miesta, pričom toto miesto je registrované a je známy subjekt zodpovedný za vypúšťanie odpadových vôd z neho. 

	Vzhľadom k tomu, že v súčasnosti v Slovenskej republike nie sú k dispozícii komplexné informácie o bodových zdrojoch znečistenia povrchových vôd, t. j. o obsahu najmä obzvlášť škodlivých látok v odpadových vodách, v takom rozsahu ako to vyžadujú právne predpisy EÚ a vodný zákon (č.184/2002 Z. z.), pri spracovaní Programu sa vychádzalo z dostupných údajov a informácií, ktoré sú k dispozícii v SR. Použili sa dostupné informácie od Slovenskej inšpekcie životného prostredia o nakladaní s nebezpečnými látkami, od orgánov štátnej vodnej správy krajských úradov a okresných úradov, ako aj informácie z kontrolných analýz odpadových vôd, ktoré sú centrálne zhromažďované za SR na SHMÚ. Tieto boli doplnené o údaje o vyrábaných alebo používaných nebezpečných látkach, získaných dotazníkovou metódou priamo od znečisťovateľov. Ďalším zdrojom informácií boli prieskumné práce zamerané na zistenie výskytu obzvlášť škodlivých a škodlivých látok v odpadových vodách. 

4.1.1	Zoznam spoločností a firiem nakladajúcich s nebezpečnými látkami   
            zo Zoznamu nebezpečných látok relevantných pre SR

	 Zoznam spoločností a firiem nakladajúcich s nebezpečnými látkami zo Zoznamu nebezpečných látok relevantných pre SR, ktorý je uvedený v Tabuľke 4.1.1.1, poskytlo Centrum pre chemické látky a prípravky. V zozname sú uvedené chemické názvy látok a príslušné CAS čísla a spoločnosti, v ktorých  sa nakladá s danou látkou. Okrem tohto zoznamu sú k dispozícii aj informácie z inventarizácie (Tab.4.1.1.2 a Tab.4.1.1.3), ktorú uskutočnil SHMÚ v roku 2000 pre účely prístupových rokovaní SR s Európskou Komisiou a sú doplňujúcou informáciou k tým informáciám, ktoré dodalo Centrum pre chemické látky a prípravky.

Tabuľka 4.1.1.1: Zoznam spoločností a firiem nakladajúcich s nebezpečnými látkami zo Zoznamu nebezpečných látok relevantných pre SR.

CAS č.	Názov chemickej látky	Názov chemickej látky	
108-88-3	toluén			 Duslo, a.s. Šaľa	
		Chemolak Smolenice	
		CHEMOLAK Slovakia s.r.o. Sereď	
		CHEMOS Slovakia, spol. s r.o. Topoľčany	
		NOVOCHEMA, družstvo ÚRKA Levice	
		Prefert, a.s. Bratislava	
79-01-6	trichlóretén	Novácke chemické závody, a.s. Nováky	
		VIPO a.s. Partizánske	
108-93-0	cyklohexanol	CENON, s.r.o. Strážske	
		Duslo, a.s. Šaľa	
		Prefert, a.s. Bratislava	
108-94-1	cyclohexanón	CENON, s.r.o. Strážske	
122-39-4	difenylamín	Duslo, a.s. Šaľa	
71-43-2	benzén	CENON, s.r.o. Strážske	
		U.S. Steel Košice, s.r.o. Košice	
		Slovnaft a.s. Bratislava	
50-00-0	formaldehyd	HCI Slovakia spol.s.r.o. Sládkovičovo	
		CHEMZA, a.s. Strážske	
		Lepidlá, s.r.o. Strážske	
		Slovnaft VURUP,a.s. Bratislava	
		TATRACHEMA v.d. Trnava	
62-53-3	anilín	COINCO v.o.s. Bratislava	
		Duslo, a.s. Šaľa	
		Istrochem, a.s. Bratislava	
		Prefert, a.s. Bratislava	
84-74-2	dibutylftalát	Duslo, a.s. Šaľa	
		NCHZ, a.s. Nováky	
		Prefert, a.s. Bratislava	
		VEGUM, a.s. Dolné Vestenice	
		Slovnaft a.s. Bratislava	
100-42-5	vinylbenzén	Arnaud Slovenská Obchodná, s.r.o. Bratislava	
		BKP - Petrášová Alena Košeca	
		Brenntag Slovakia, s.r.o. Bratislava	
		BSH Drives and Pumps s.r.o. Michalovce	
		Chemolak Smolenice	
		JL, spol. s r.o. Bratislava	
		Polag, s.r.o. Bratislava	
108-05-4	vinyl acetát	Duslo, a.s. Šaľa	
		Prefert, a.s. Bratislava	
		Vagus, a.s. Bratislava	
92-52-4	bifenyl	Vagus, a.s. Bratislava	
127-18-4	tetrachlóretén	Brenntag Slovakia, s.r.o. Bratislava	
		CENTRALCHEM s.r.o. Banská Bystrica	
		DONAUCHEM SLOVAKIA, spol. s r.o. Bratislava	
		HCI Slovakia spol.s.r.o. Sládkovičovo	
7440-66-6	zinok  	HCI Slovakia spol.s.r.o. Sládkovičovo	
		Hempel coatings, s.r.o. Zvolen	
		Brenntag Slovakia, s.r.o. Bratislava	
		Duslo, a.s. Šaľa	
		Prefert, a.s. Bratislava	
1330-20-7	xylény	Brenntag Slovakia, s.r.o. Bratislava	
		Hempel coatings, s.r.o. Zvolen	
		CHEMOLAK Slovakia s.r.o. Sereď	
		CHEMZA, a.s. Strážske	
		JL, spol. s r.o. Bratislava	
		Slovnaft VÚRUP, a.s. Bratislava	
		U.S. Steel Košice, s.r.o. Košice	
91-20-3	naftalén	U.S. Steel Košice, s.r.o. Košice	
95-16-9	benztiazol	VUCHT a.s. Bratislava	
117-81-7	bis(2-etylhexyl) ftalát, DEHP	NCHZ, a.s. Nováky
	
7439-92-1	olovo	Bloomsbury Pacific Slovakia Lučenec	
		DAN Slovakia s.r.o. Nitra	
7440-02-0	nikel 		HCI Slovakia spol.s.r.o. Sládkovičovo	

Tabuľka 4.1.1.2: Zoznam bodových zdrojov znečistenia nakladajúcimi s ťažkými 
                            kovmi na základe inventarizácie  (údaje z roku 2000)

CAS č.	Názov chemickej látky	Názov podniku	Lokalita	
7440-38-2	arzén a jeho zlúč.	Želba a.s.Nižná Slaná	Nižná Slaná	
		Nový CALEX a.s. v konkurze	Zlaté Moravce	
7440-47-3	chróm a jeho zlúč.	DNV Energo a.s.	Dubnica nad Váhom	
		Nový CALEX a.s. v konkurze	Zlaté Moravce	
		SEZ Krompachy a.s.	Krompachy	
		Skrutkáreň - EXIM a.s.	Stará Ľubovňa	
		Tesla Liptovský Hrádok a.s.	Liptovský Hrádok	
		Tesla Stropkov a.s.	Stropkov	
		Závod SNP a.s.	Žiar nad Hronom	
7440-43-9	kadmium a jeho zlúč.	OFZ, a.s. (Oravské ferozliat.záv.)	Istebné	
		Želba a.s.Nižná Slaná	Nižná Slaná	
7440-50-8	meď a jej zlúč.	Elektrokarbon a.s.	Topoľčany	
		SEZ Krompachy a.s.	Krompachy	
		Tesla Liptovský Hrádok a.s.	Liptovský Hrádok	
		Tesla Stropkov a.s.	Stropkov	
		ZŤS TEES Energetika a.s.	Martin	
		Želba a.s.Nižná Slaná	Nižná Slaná	
7440-02-0	nikel a jeho zlúč.	Elektrokarbon a.s.	Topoľčany	
		Elektrosvit Svietidlá s.r.o.	Nové Zámky	
		Chirana-Prema Energetika, a. s.	Stará Turá	
		Mincovňa Kremnica š.p.	Kremnica	
		Nový CALEX a.s. v konkurze	Zlaté Moravce	
		OFZ, a.s. (Oravské ferozliat.záv.)	Istebné	
		OND a BECK, s. r. o.	Kolárovo	
		SEZ a.s.Dolný Kubín	Dolný Kubín	
		SEZ Krompachy a.s.	Krompachy	
		Tesla Stropkov a.s.	Stropkov	
		Thorma Výroba k.s.	Fiľakovo	
		Závod SNP a.s.	Žiar nad Hronom	
		ZŤS Strojárne a.s.	Námestovo	
		ZŤS TEES Energetika a.s.	Martin	
7439-97-6	ortuť a jej zlúč.	Novácke chemické závody a.s.	Nováky	
		OFZ, a.s. (Oravské ferozliat.záv.)	Istebné	
		SE a.s.OZ EBO	Jaslovské Bohunice	
		Slovenská paroplynová spoločnosť a.s.	Ružomberok	
		Slovnaft a.s. Bratislava	Bratislava	
		Želba a.s.Nižná Slaná	Nižná Slaná	
2439-92-1	olovo a jeho zlúč.	Akutrade s.r.o.	Banská Štiavnica	
		Drôtovňa Drôty a.s.	Hlohovec	
		Elektrokarbon a.s.	Topoľčany	
		Glacier Tribometal Slovakia a.s.	Dolný Kubín	
		Novácke chemické závody a.s.	Nováky	
		Nový CALEX a.s. v konkurze	Zlaté Moravce	
		OFZ, a.s. (Oravské ferozliat.záv.)	Istebné	
		SE a.s.OZ EBO	Jaslovské Bohunice	
		Slovglass a.s.	Poltár	
		Tesla Liptovský Hrádok a.s.	Liptovský Hrádok	

		Tesla Stropkov a.s.	Stropkov	
2439-92-1	olovo a jeho zlúč.	Želba a.s.Nižná Slaná	Nižná Slaná	
7440-66-6	zinok a jeho zlúč.	DNV Energo a.s.	Dubnica nad Váhom	
		Elektrokarbon a.s.	Topoľčany	
		Nový CALEX a.s. v konkurze	Zlaté Moravce	
		SEZ Krompachy a.s.	Krompachy	
		Skrutkáreň - EXIM a.s.	Stará Ľubovňa	
		Slovenský Hodváb a.s. Senica	Senica	
		Tesla Liptovský Hrádok a.s.	Liptovský Hrádok	
		Tesla Stropkov a.s.	Stropkov	
		ZŤS Strojárne a.s.	Námestovo	
		ZŤS TEES Energetika a.s.	Martin	

Tabuľka 4.1.1.3: Zoznam bodových zdrojov znečistenia nakladajúcimi s ostatnými 			    nebezpečnými látkami relevantnými pre SR na základe inventarizácie 
                           údaje z roku 2000 (> 1 t.rok-1)

CAS č.	Názov chemickej látky	Názov chemickej látky	
108-88-3	toluén			SLZ Chémia a.s., Hnúšťa	
		Duslo a.s., Šaľa	
		Chemolak a.s. Smolenice	
		Novácke chemické závody a.s.	
		Slovakofarma a.s., Hlohovec	
		VEGUM, a. s., Dolné Vestenice	
		ZŤS Vysoká nad Kysucou a.s.	
		Glacier Tribometal Slovakia a.s., Dolný Kubín	
79-01-6	trichlóretén	Chemko a.s. Strážske	
		SE a.s.OZ Vojany	
		Tesla Stropkov a.s.	
		AssiDomän Štúrovo a.s.	
		Kalcit s.r.o., Slavec, Plešivec	
		Mincovňa Kremnica š.p.	
		Slovenka a.s., Banská Bystrica	
		Strojsmalt Holding a.s. Pohorelá	
		DNV Energo a.s., Dubnica nad Váhom	
		Elektrokarbon a.s., Topoľčany	
		Chirana-Prema Energetika, a. s., Stará Turá	
		Novácke chemické závody a.s.	
		SCP Ružomberok a.s.	
		Slovakofarma a.s., Hlohovec	
		Tesgal s.r.o., Vráble	
		VEGUM, a. s., Dolné Vestenice	
		ZŤS Strojárne a.s., Námestovo	
		Glacier Tribometal Slovakia a.s., Dolný Kubín	
		Letecké opravovne š.p., Trenčín	
		Tatrasvit Svit-SOCKS a.s.	
122-39-4	difenylamín	Duslo, a.s. Šaľa	
71-43-2	benzén	Chemko a.s. Strážske	
CAS č.	Názov chemickej látky	Názov chemickej látky	
		Tatrasvit Svit-SOCKS a.s.	
50-00-0	formaldehyd	Chemko a.s. Strážske	
		Lepidlá s.r.o. Strážske	
		Istrochem, a. s. Bratislava	
		Juhocukor a.s., Dunajská Streda	
		Slovnaft a.s. Bratislava	
		Biotika a.s.Slovenská Ľupča	
		Bučina a.s.Zvolen	
		Cukrovar NOVA a.s., Sereď	
		Slovakofarma a.s., Hlohovec	
		Duslo, a.s. Šaľa	
62-53-3	anilín	Duslo, a.s. Šaľa	
84-74-2	dibutylftalát	Duslo, a.s. Šaľa	
		Chemolak a.s. Smolenice	
		Novácke chemické závody a.s., Nováky	
		Slov Zink a.s. Bratislava, prevádzka Košeca	
		VEGUM, a. s., Dolné Vestenice	
100-42-5	vinylbenzén	Chemolak a.s. Smolenice	
127-18-4	tetrachlóretén	Chemko a.s. Strážske	
		Železiarne Podbrezová a.s.	
		Novácke chemické závody a.s.	
		SCP Ružomberok a.s.	
		Glacier Tribometal Slovakia a.s., Dolný Kubín	
		Elektrosvit Svietidlá s.r.o., Nové Zámky	
107-06-2	1,2-dichlóretán	Novácke chemické závody a.s.	
1912-24-9	atrazín	Istrochem, a. s. Bratislava	
1330-20-7	xylény	Chemko a.s. Strážske	
		Petrochema a.s.Dubová	
		SLZ Chémia a.s., Hnúšťa	
		Chemolak a.s. Smolenice	
		Novácke chemické závody a.s.	
		Slov Zink a.s. Bratislava, prevádzka Košeca	
117-81-7	bis(2-etylhexyl) ftalát, DEHP	Novácke chemické závody a.s., Nováky	
		Matador Púchov	
74-90-8	kyanidy	Glacier Tribometal Slovakia a.s., Dolný Kubín	
108-05-4	vinylacetát	Duslo, a.s. Šaľa	
		Novácke chemické závody a.s., Nováky	

4.2Plošné zdroje znečistenia 

Plošné zdroje znečistenia na rozdiel od bodových zdrojov znečistenia nemajú sústredené, priame odvádzanie odpadových vôd do povrchových resp. podzemných vôd. Medzi najvýznamnejšie plošné zdroje patria činnosti v rámci poľnohospodárskych aktivít, a to najmä z rastlinnej a živočíšnej výroby a z aplikácie prípravkov na ochranu rastlín.
Používaním hnojív sa dostávajú do pôdy zlúčeniny dusíka a fosforu, ktoré predovšetkým vplyvom erózie pôdy a vymývania znečisťujú povrchovú vodu, čo sa prejavuje nepriaznivou kvalitou vody a rozvojom nadmerného rastu siníc a rias (eutrofizácie). Spotreba hnojív sa v súčasnosti výrazne znižuje ako to poukazuje aj celková spotreba priemyselných hnojív v SR v porovnaní s rokom 1990, kedy spotreba priemyselných hnojív predstavovala  581 811 t a v roku 2001 spotreba dosahovala 111 188 t. 
V roku 2002 sa spotrebovalo na Slovensku 3991 ton vo vyše 600 druhov prípravkov na ochranu rastlín,  z toho najväčší podiel majú herbicídy (53%) a fungicídy (17%). Najväčšia spotreba prípravkov na ochranu rastlín bola v okresoch Levice, Nové Zámky a Košice. V zozname nebezpečných relevantných látok je spolu 15 účinnných látok prípravkov na ochranu rastlín, z toho 2 látky sú zakázané (lindan a DDT), ostatné chemické látky sa v súčasnosti používajú v poľnohospodárstve.
V súčasnosti sa zaznamenáva v Slovenskej republike výrazný pokles spotreby prípravkov na ochranu rastlín oproti 80. rokom minulého storočia (napr. v roku 1980 sa aplikovalo za rok 19 017 ton prípravkov). Tento stav nemožno pripísať len zlej ekonomickej situácii, ale najmä zavádzaniu nových vysokoúčinných prípravkov so širokým spektrom účinnosti a aplikáciou nízkych dávok na hektár poľnohospodárskej pôdy. 
K plošným zdrojom znečistenia možno zaradiť aj kontamináciu pôd a podzemných vôd, ale aj vodných tokov a riečnych sedimentov, spôsobenú dlhodobým nesprávnym zaobchádzaním s nebezpečnými látkami v priemyselných podnikoch, najmä chemického, strojárskeho a kovospracujúceho charakteru, rudného baníctva a podobne. V takýchto prípadoch aj pôvodne bodové zdroje znečistenia – vypúšťanie odpadových vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok a škodlivých látok, ale aj nedostatočne zabezpečené skládky odpadov, odkaliská, skladovacie nádrže a pod. v dôsledku šírenia znečistenia nadobudli charakter plošného znečistenia Ide o tzv. environmentálne záťaže, z ktorých najvýznamnejšie sú nasledujúce: 
V minulosti bol podnik Chemko Strážske jeden z najväčších producentov výroby PCB. Odpady z tejto výroby, ktoré boli ukladané na skládky v okolí závodu a imisie týchto perzistentných látok predstavujú dnes plošné zdroje znečistenia. V okolí bývalej výroby PCB (Chemko Strážske) je v súčasnosti rozsiahle znečistenie, ktoré je podľa v súčasnosti známych údajov sústredené v tzv. „Otvorenom kanáli“. Vysoko kontaminované sedimenty predstavujú rezervoár PCB, z ktorého sa znečistenie neustále rozširuje v smere toku vôd do Laborca, Zemplínskej Šíravy a ďalej. Kanál má dĺžku 5,3 km. Odhaduje sa, že celkové množstvo kontaminovaných sedimentov môže dosiahnuť objem 40 000 ton. V tomto odhade nie je zahrnuté znečistenie zemín v areáli podniku a mimo neho vzhľadom na nedostatok údajov. 
	Medzi zdroje znečistenia plošného charakteru možno priradiť aj znečistené územia po sovietskych vojskách. Tieto územia sú znečistené ropnými produktmi, chlórovanými uhľovodíkmi a ďalšími látkami. Je spracovaná podrobná lokalizácia znečistenia , spôsob dekontaminácie týchto území v lokalitách Sliač, Vlkanová, Rimavská Sobota a Komárno na základe rizikovej analýzy prebiehajú práce súvisiace s čistením územia (znečistené pôdy a podzemné vody). K ďalším lokalitám patria okolie bývalej Niklovej huty v Seredi, Kovohuty Krompachy, VSŽ Košice, znečistenie pochádzajúce z Apolo Bratislava, žiarska kotlina a ďalšie. Riešenie úloh súvisiacich s elimináciou environmentálnych záťaží má z hľadiska ochrany životného prostredia a zdravia obyvateľstva nepopierateľne veľký význam a dôležitosť, a preto je potrebné venovať jej osobitnú pozornosť a riešiť ju komplexne. Táto problematika je však nad rámec Programu znižovania znečistenia vôd obzvlášť škodlivými látkami a škodlivými látkami, a preto nie je zahrnutá do navrhovaných opatrení. 

 5.	Kvalitatívne ciele

Vodný zákon v § 2, ods. 32, definuje kvalitatívne ciele ako „hodnoty škodlivých látok, obzvlášť škodlivých látok a iných látok v povrchových vodách, pri ktorých dodržaní je zabezpečený ekologicky priaznivý stav vodných útvarov a podmienky potrebné na ochranu zdravia obyvateľstva a na používanie vody“. 
Kvalitatívne ciele pre 61 chemických látok na „Zozname nebezpečných látok relevantných pre SR“ boli prevzaté buď z návrhu týchto hodnôt pre prioritné látky z Rámcovej smernice o vodách, určené EK a Nariadenia vlády SR č. 491/2002 Z. z..
Pre 16 látok neboli zatiaľ ustanovené hodnoty kvalitatívnych cieľov, keďže v dostupných zdrojoch informácií v SR a v členských štátoch EÚ neboli tieto k dispozícii. Pre chýbajúce kvalitatívne ciele bude v priebehu roka 2004 vypracovaná štúdia, v rámci ktorej budú tieto hodnoty odvodené na základe hodnotenia rizík z hľadiska vplyvov týchto látok na kvalitu vôd a vodné ekosystémy a metodiky určenej v Rámcovej smernici o vode. 

6.	Limitné hodnoty znečistenia odpadových vôd
Pri povoľovaní vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd je orgán štátnej vodnej správy viazaný ustanovenými ukazovateľmi, vyjadrujúcimi stav povrchových vôd, limitnými hodnotami znečistenia odpadových a osobitných vôd a požiadavkami na kvalitu povrchových vôd, ich kvalitatívnymi cieľmi. Limitné hodnoty znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd sú ustanovené v nariadení vlády SR č. 491/2002 Z. z.. V záujme ochrany vôd a vodných pomerov môže orgán štátnej vodnej správy určiť ďalšie limitné hodnoty znečistenia. Problém v praxi pri určovaní limitných hodnôt znečistenia na základe kvalitatívnych cieľov povrchových vôd môže nastať, ak je na jednom toku, príp. v povodí viac zariadení vypúšťajúcich danú škodlivú látku alebo obzvlášť škodlivú látku. V takýchto prípadoch sa navrhuje limitné hodnoty vypočítať na základe informácií získaných z podkladových údajov poskytovaných znečisťovateľom, potrebných pre rozhodovanie orgánu štátnej vodnej správy v podmienkach povolenia vypúšťania. 
Pri určovaní limitných hodnôt znečistenia je potrebné postupovať nasledovne:
1.	Zistiť kvalitatívny cieľ pre danú škodlivú látku alebo obzvlášť škodlivú látku, ktorá je platná na národnej úrovni. Ak kvalitatívny cieľ nie je na národnej úrovni odvodený, je potrebné ho pre danú átku odvodiť podľa postupu uvedenom v Rámcovej smernici o vodách. Odvodením kvalitatívneho cieľa pre povrchovú vodu v súlade s týmto postupom bude zaručené, že hodnota bola určená so zohľadnením tých vlastností látky, ktoré sú príčinou rizika pre vodné organizmy. 
2.	Zistiť informácie o prietoku vypúšťaných vôd a o koncentrácii vypúšťanej látky z každej výuste odpadových vôd v uvažovanom povodí; a ak je to relevantné, i koncentráciu tejto látky nad prvým bodovým zdrojom (tento údaj je potrebný, ak sa daná látka  dostáva do prostredia, napr. aj z plošných zdrojov a teda už pred prvým bodovým zdrojom vypúšťania môže byť v toku prítomná).    
3.	Pre vodné toky v danom povodí, do ktorých sa vypúšťajú odpadové vody s obsahom škodlivej látky alebo obzvlášť škodlivej látky, zozbierať údaje o hodnotách prietoku za nízkych vodných stavov (Q355d) v lokalitách vyústenia odpadových vôd.
4.	Pre každé povodie stanoviť príslušné limitné hodnoty pre sledované nebezpečné látky s využitím modelu tak, aby bolo zabezpečené: 
•	dodržanie kvalitatívnych limitov pod každou z vyústi, z ktorej je daná chemická látka vypúšťaná, nielen na konci povodia
•	zabezpečiť čo najvyššiu mieru spravodlivosti pri určovaní limitných hodnôt znečistenia pre jednotlivé zdroje (limitujúcim faktorom je vodnosť toku v lokalitách vyústi z jednotlivých zdrojov)
•	zohľadniť rýchlosť úbytku látky v toku v dôsledku jej rozkladu, prípadne iných fyzikálno-chemických procesov (ak látka nie je konzervatívna).
Pri odvodení limitných hodnôt vyššie uvedeným prístupom bude s orgánom štátnej vodnej správy spolupracovať poverená osoba v zmysle vodného zákona. 

7.	Program monitorovania kvality povrchovej vody
a vypúšťaných odpadových vôd

Monitorovanie obzvlášť škodlivých látok a škodlivých látok relevantných pre SR je potrebné za účelom posúdenia súladu vypúšťanej koncentrácie danej látky s kvalitatívnym limitom pre ňu stanoveným, a tiež pre posúdenie zníženia znečistenia vôd touto látkou v dôsledku implementácie prijatých opatrení.
V súčasnosti SHMÚ v rámci Štátnej monitorovacej siete kvality povrchových vôd v SR už zabezpečuje sledovanie niektorých chemických látok (37 látok), ktoré sú na „Zozname nebezpečných látok relevantných pre SR“. Tie chemické látky, zo zoznamu relevantných nebezpečných látok pre SR, ktoré ešte nie sú zavedené do programu monitoringu, budú doplnené na jednotlivé odberové miesta pre príslušné čiastkové povodia podľa relevancie (podľa zaobchádzania s chemickými látkami v danom území). 
Pre chemické látky, ktoré sú na zozname „Zoznam potenciálnych nebezpečných látok s požiadavkou na doplnenie informácií“ sa v roku 2004 uskutočnia prieskumné práce v oblastiach, v ktorých dochádza k zaobchádzaniu s danými chemickými látkami. V rámci prieskumných prác budú analyzované odpadové vody, povrchové vody, sedimenty a podzemné vody. Chemické analýzy budú uskutočňované v súlade s požiadavkami na správnu laboratórnu prax a imisné limity. 

8.	 Program znižovania znečistenia 

V oblasti ochrany zložiek prírodného prostredia pred znečistením obzvlášť škodlivými a škodlivými látkami vypúšťanými do vodného prostredia a únikmi  nebezpečných látok do podzemných vôd Slovenská republika už realizovala niektoré opatrenia, ktoré vytvárajú rámec pre uskutočňovanie Programu na znižovanie znečistenia. Tieto opatrenia je možné rozdeliť na administratívne, technické a ekonomické nástroje a rámcovo ich možno definovať nasledovne: 
Opatrenia priebežne zabezpečované MŽP SR 

Administratívne

•	Presadzovať dôslednú aplikáciu vodného zákona a jeho vykonávacích .predpisov, najmä nariadenia vlády SR č. 491/2002 Z. z. v konania orgánov štátnej vodnej správy vo veciach povolení na osobitné užívanie vôd, najmä na vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok a škodlivých látok.
•	
•	Uplatňovať integrovaný prístup pri kontrole a prevencii znečistenia v zmysle zákona č. 245/2003 Z. z. a v rámci vydávania integrovaných povolení pri riešiť otázok súvisiacich s vypúšťaním odpadových vôd dodržiavať lehoty určené v rámci negociačných rokovaní o pristúpení SR do EÚ.

Technické opatrenia 

•	Usmerňovať orgány štátnej vodnej správy pri vydávaní povolení na vodné stavby a pri rozhodovaní o stavbách a zariadeniach, v ktorých sa zaobchádza s nebezpečnými látkami z hľadiska ukladania účinných opatrení pre zabezpečenie ochrany kvality povrchových vôd, podzemných vôd a vodných ekosystémov.
•	Uskutočňovať monitorovanie kvality povrchových vôd, podzemných vôd a odpadových vôd za účelom sledovania účinnosti programu znižovania znečistenia a v prípade potreby prijímať dodatočné opatrenia.
•	
Ekonomické nástroje

•	Uplatňovať  princíp „znečisťovateľ platí“ zavedením efektívneho systému poplatkov za vypúšťanie odpadových a osobitných vôd, s obsahom škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky, tak aby ekonomicky pôsobil na znečisťovateľov dosiahnuť účinnejšie technológie čistenia odpadových vôd a v konečnom dôsledku i znižovanie znečistenia povrchových vôd. 
•	Dôsledne uplatňovať zásadu objektívnej zodpovednosti za porušenie povinností ustanovených na ochranu vôd a ukladať sankčné postihy za administratívne delikty.

Uvedené rámcové opatrenia programu znižovania znečistenia sa konkretizujú nasledovne:
.
8.1	Administratívne opatrenia:

		V pôsobnosti MŽP SR

•	Vypracovať návrh novely zákona č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon) so zameraním sa na transpozíciu Rámcovej smernice EÚ 2000/60/ES. Predmetom tejto úpravy budú aj ustanovenia týkajúce sa nebezpečných látok. 
Termín: 1. máj 2004 

•	Aktualizovať Program znižovania znečistenia v nadväznosti na implementáciu Rámcovej smernice EÚ o vodách 2000/60/ES pre individuálne nebezpečné látky v rámci riešenia Twinning projektu SR 02/IB/EN-01. 
Termín: 1.máj 2005.

•	Vypracovať návrh vyhlášky, ktorou sa  budú upravovať náležitosti prevádzkového poriadku verejnej kanalizácie podľa §33, ods.(2) Zákona č.442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácií v sieťových odvetviach aj v časti najvyššej prípustnej miery znečistenia odpadových vôd z priemyslu.
Termín: 31.marca 2004.

•	Vypracovať návrh vyhlášky, ktorá ustanoví podrobnosti  o určovaní stavu povrchových a podzemných vôd a ich monitorovaní a podrobnosti o vodnom plánovaní v oblastiach povodí.
Termín: apríl 2004.

	V pôsobnosti MP SR

•	Novelizovať výnos č.3322/3/2001-100, ktorým sa upravia podmienky pre proces registrácie prípravkov na ochranu rastlín, vrátane hodnotenia účinkov na vodné organizmy a kvalitu vôd. 
•		Termín: 31. marca 2004 

•	Vypracovať návrh vyhlášky, ktorá bude obsahovať Program poľnohospodárskych činností vo vymedzených zraniteľných oblastiach.
Termín: 1. mája 2004

•	Vypracovať návrhy pre krajské úrady životného prostredia na vyhlásenie vodných útvarov alebo ich častí s určením vhodnosti ich použitia na závlahy.
Termín: október 2004

V pôsobnosti krajských úradov životného prostredia

•	Vydať všeobecne záväzné vyhlášky, ktorými sa určia vodné útvary na kúpanie, vody a vodné útvary pre život a reprodukciu pôvodných druhov rýb.
Termín:1. mája 2004

•	Vydať všeobecne záväzné vyhlášky, ktorými sa určia vodné útvary vhodné na závlahy.
Termín: január 2005

8. 2. Technické opatrenia:

V pôsobnosti Ministerstva životného prostredia SR

•	Podporovať uvádzanie programov environmentálneho manažmentu v priemyselných podnikoch (EMAS).
Termín: priebežne. 

•	Vypracovať podrobný implementačný plán pre zneškodnenie perzistentných organických látok (POPs) v Slovenskej republike. 
Termín: 1.máj 2004.

•	Zabezpečiť spracovanie plánu rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií
Termín: november 2004

•	Zabezpečiť spracovanie chýbajúcich environmentálnych kvalitatívnych  cieľov pre  látky zo Zoznamu nebezpečných látok relevantných pre SR, v rámci riešenia Twinning projektu SR 02/IB/EN-01.  
Termín: 31. december 2004

•	Zabezpečiť spracovanie päť prípadových štúdií Programu znižovania znečistenia pre vybrané nebezpečné látky a zariadenia v rámci Twinning projektu SR 02/IB/EN-01. 
Termín: 31.december 2004

V pôsobnosti krajských úradov životného prostredia a obvodných úradov životného prostredia

•	Zabezpečiť spracovanie plánu rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií pre jednotlivé kraje
Termín: december 2004

•	Zabezpečiť prehodnotenie doterajších prípadov vypúšťania odpadových vôd a vydať rozhodnutia s určením limitných hodnôt škodlivých a obzvlášť škodlivých látok a podmienok, zabezpečujúcich postupné znižovanie ich znečistenia, za účelom dosiahnutia kvalitatívnych cieľov povrchových vôd. 
Termín: máj. 2004

•	Oznámiť všetky uložené opatrenia používateľom nebezpečných látok poverenej osobe (SHMÚ Bratislava) za účelom doplnenia a aktualizácie Programu znižovania znečistenia. 
•		Termín: máj 2004

•	Pri vydávaní povolení na vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd vychádzať z programu znižovania znečistenia, zo zoznamu nebezpečných látok relevantných pre SR.
	Termín: priebežne

V pôsobnosti Slovenskej inšpekcie životného prostredia

•	Pri vydávaní integrovaných povolení podľa zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia aplikovať pri určovaní limitných hodnôt znečistenia odpadových vôd nariadenie vlády SR 491/2002 Z. ktorým sa určujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd a dodržať prechodné obdobia určené v rámci prístupových rokovaní s EÚ pre oblasť vôd.
	Termín: priebežne

V pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva SR

•	Dokončiť proces osvedčovania kontrolných staníc pre výkon pravidelných kontrol mechanizačných prostriedkov na ochranu rastlín. 
Termín: máj 2004.

8.3. Ekonomické nástroje

V pôsobnosti Ministerstva životného prostredia

•	Vypracovať nariadenie vlády SR, ktorým sa ustanovia výšky platieb a poplatkov a podrobnosti súvisiace so spoplatnením užívania vôd.
Termín: maj  2004 

•	Finančné prostriedky získané z poplatkov za vypúšťanie odpadových vôd prednostne využívať v rámci Programu na podporu realizácie environmentálnych opatrení na ochranu vôd a ich racionálne využívanie.
Termín: priebežne
9.	Záver

Program znižovania znečistenia vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami je vypracovaný v súlade s ustanoveniami § 36 vodného zákona. Obsahuje právne predpisy z oblasti zaobchádzania s nebezpečnými látkami, zoznam nebezpečných látok relevantných pre SR a pre ne určené kvalitatívne ciele v povrchových vodách, zoznam potenciálne nebezpečných látok v SR, prístup k určovaniu limitných hodnôt znečistenia so zohľadnením kvalitatívnych cieľov a prístup k monitorovaniu nebezpečných látok vo vodách v nasledujúcom období. Program ďalej obsahuje informácie o bodových a plošných zdrojoch znečistenia a opatrenia na znižovanie znečistenia vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami.
	Hlavným cieľom programu je poskytnúť orgánom štátnej vodnej správy potrebné informácie pre proces povoľovania vypúšťania odpadových vôd, ide predovšetkým o relevantné nebezpečné látky určené pre SR,  ktoré sa môžu vyskytovať vo vypúšťaných odpadových vodách. Pre väčšinu z nich boli určené i kvalitatívne ciele pre povrchové vody, ktoré bude potrebné vo vodách v určitom časovom horizonte dosiahnuť. 
Súčasťou predkladaného programu ešte nie je časť špecifická pre jednotlivé relevantné látky, pretože neboli ukončené všetky procesy preň potrebné – napr. prehodnocovanie povolení na vypúšťanie, informácie podnikov o plánoch na redukciu a zamedzenie vypúšťania škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok. Táto časť programu bude pripravená v rámci Twinning projektu 02/IB/EN-01 s Talianskom do r. 2005. 
Program znižovanie znečistenia obsahuje konkrétne opatrenia v administratívnej oblasti, technickej a vytvorenia nových ekonomických nástrojov, ktorých plnenie bude zabezpečovať realizáciu tohto programu.

PRÍLOHA