Analýza hospodárenia osobitného účtu
Ministerstva obrany Slovenskej republiky do roku 2020

	Predmetom rokovania vlády Slovenskej republiky dňa 16. februára 2005 bol aj návrh zákona o zvýšení výsluhových dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia policajtov a vojakov za rok 2004,  ktorého cieľom bolo zvýšiť výsluhové dôchodky, invalidné výsluhové dôchodky, vdovské výsluhové dôchodky, vdovecké výsluhové dôchodky a sirotské výsluhové dôchodky podľa § 68 ods. 3 zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
	V rámci rozpravy k predmetnému návrhu zákona boli vznesené výhrady, že osobitný (špeciálny) systém dôchodkov a iných požitkov v ozbrojených silách je rozpočtovo neudržateľný, nespravodlivý oproti systému, pod ktorým pracujú všetci ostatní zamestnanci a netransparentný a súčasne bolo navrhnuté spracovať analýzu hospodárenia osobitných účtov do roku 2020 zainteresovaných rezortov, najmä ministerstva vnútra a ministerstva obrany.  Na základe pripomienok niektorých členov vlády Slovenskej republiky, bol návrh zákona o zvýšení výsluhových dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia policajtov a vojakov za rok 2004 stiahnutý z rokovania vlády Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky súčasne uložila ministrovi obrany a ministrovi vnútra predložiť na rokovanie vlády Slovenskej republiky do 31. marca 2005 analýzu hospodárenia osobitných účtov do roku 2020.
	
	Východiskovými bodmi pre spracovanie analýzy hospodárenia osobitného účtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky do roku 2020 boli:
1.	Vývoj počtu profesionálnych vojakov do roku 2020, ktorý zohľadňuje optimálne potreby doplňovania a prepúšťania vojenského personálu. Zohľadňuje predpokladanú štruktúru ľudských zdrojov vhodných pre výkon štátnej služby profesionálnych vojakov. Predpokladá, že systém personálneho manažmentu vojenského personálu, ktorý má zaviesť zákon o štátnej službe profesionálnych vojakov funguje a obsahuje stimulačné a motivačné faktory na výkon štátnej služby.
2.	Dosiahnutá úroveň sociálneho zabezpečenia vojakov; analýza nepočíta so žiadnymi zásadnými zmenami v systéme sociálneho zabezpečenia profesionálnych vojakov. V prípade prijatia zásadných zmien v systéme sociálneho zabezpečenia profesionálnych vojakov možno predpokladať, že väčšina profesionálnych vojakov, ktorí spĺňajú podmienky nároku na výsluhový dôchodok, môže skončiť služobný pomer skôr, ako sú potreby a záujmy ozbrojených síl, čím by došlo k nárastu počtu prepúšťaných profesionálnych vojakov a zároveň k ohrozeniu doplňovania ozbrojených síl.
3.	Rast priemerných služobných platov – analýza predpokladá, že rast priemerných služobných platov profesionálnych vojakov bude rásť rovnakým tempom ako je predpokladaný rast priemernej mzdy v hospodárstve SR a že valorizácia hodnostných platov bude vždy od 1. júla bežného roka, v roku 2006 o 7 %, v ostatných rokoch  o 6 %.
4.	Dlhodobý plán rozvoja ministerstva obrany do roku 2015.

	Analýzu príjmov a výdavkov osobitného účtu obsahuje tabuľka č. 1, z ktorej vyplýva, že príjmy osobitného účtu z poistného budú v závislosti od vývoja služobných príjmov rásť. V roku 2020 sa predpokladajú príjmy z poistného vo výške 4 279 518 127,- Sk – 70 % výdajov, čo je oproti roku 2004 – 33 % výdajov, nárast o 3 215 658 449,- Sk. Príspevky z rozpočtu ministerstva obrany na úhradu rozdielov medzi príjmami osobitného účtu a výdavkami osobitného účtu v rokoch 2006 až 2011 budú rásť z dôvodu skončenia služobného pomeru profesionálnymi vojakmi vo vyššej hodnostnej štruktúre. Postupné znižovanie príspevku z rozpočtu ministerstva obrany na úhradu rozdielov medzi príjmami osobitného účtu a výdavkami osobitného účtu sa predpokladá až od roku 2012. Vo výdavkoch osobitného účtu je zohľadnená valorizácia výsluhových dôchodkov a dôchodkov zo všeobecného systému sociálneho poistenia, ktoré sú vyplácané z osobitného účtu ministerstva obrany, dosahovaná úroveň nemocenských a úrazových dávok a pri službách sociálneho zabezpečenia inflácia cien.

	Tabuľka č. 2 obsahuje analýzu počtu dávok vyplácaných z osobitného účtu ministerstva obrany a ročné náklady na jeden výsluhový dôchodok. Počet vyplácaných dávok bude postupne rásť z  počtu  14 483 v roku 2004  na predpokladaných 16 566 v roku 2018 a postupne klesať na 16 509 v roku 2020. Tiež ročné náklady na jeden výsluhový dôchodok budú postupne rásť v závislosti od rastu a valorizácie hodnostných platov a tiež od valorizácie výsluhových dávok.

	Súčasťou materiálu je aj 
a)	vývoj hospodárenia osobitného účtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky do roku 2020, príjmy a výdavky osobitného účtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky v roku 2004, vývoj počtu profesionálnych vojakov, vývoj priemerných služobných platov profesionálnych vojakov, vývoj príjmov poistného a príspevku osobitného účtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky, vývoj výdavkov osobitného účtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky podľa druhov, vývoj počtu výsluhových dôchodcov vrátane vývoja priemerných výsluhových dôchodkov, príjmy a výdavky osobitného účtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky v roku 2020 v grafickom vyjadrení,
b)	vývoj priemerných služobných platov profesionálnych vojakov s výhľadom do roku 2020 (príloha č. 1),
c)	vývoj počtu profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky do roku 2020 (príloha č. 2),
d)	vývoj nominálnej mzdy a vývoj inflácie (príloha č. 3),
e)	vývoj nasadenia ozbrojených síl Slovenskej republiky v misiách a vývoj strát (príloha č. 4),
f)	účtovná závierka osobitného účtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky za rok 2004 (príloha č. 5)
g)	prehľad vyplatených dávok nemocenského a úrazového zabezpečenia a počet poberateľov týchto dávok za rok 2004 (príloha č. 6)
h)	prehľad o poskytnutej rekreačnej a kúpeľnej starostlivosti v roku 2004 (príloha č. 7).

	Na základe spracovanej analýzy možno k výhradám vzneseným na rokovaní vlády Slovenskej republiky uviesť nasledovné:
ad  rozpočtová neudržateľnosť osobitného systému sociálneho zabezpečenia 
-	rozpočtová náročnosť plynie z miery úloh postavených pred systém sociálneho zabezpečenia vojakov. Predovšetkým transformácia ozbrojených síl (predstavuje prepustenie 9212 profesionálnych vojakov od roku 1999 do roku 2005) si vyžaduje rozpočtovú sanáciu zvýšených nákladov. Sanovanie zvýšených nákladov sociálneho zabezpečenia je však rozvojovou investíciou pre kvalitu regrutácie ozbrojených síl. Rozpočtové nároky majú dočasný charakter a perspektívne klesajúci trend odvíjajúci sa od splnenia úloh transformácie ozbrojených síl, ich výstavby, participácie Slovenskej republiky na úlohách a projektoch NATO a EÚ;

ad nespravodlivosť osobitného systému oproti systému, pod ktorým pracujú všetci ostatní zamestnanci 
-	sociálne zabezpečenie vojakov a jeho osobitosť plynie z potreby riešenia osobitých sociálnych situácií, ktoré vznikajú pri plnení osobitých a mimoriadnych úloh štátu ozbrojenými silami na úseku obrany (nasadenie v misiách	 26632 osôb do roku 2020). Zavedený princíp výsluhovosti (závislosť na počte odslúžených rokov a významu služby) zakladá objektivitu v posudzovaní miery zásluhovosti a spravodlivosti (v tomto je predobrazom spravodlivého sociálneho zabezpečenia, ku ktorému smeruje všeobecný systém sociálneho poistenia) a poistný princíp (sanovanie následkov predpokladaného rizika tvorbou rezervného fondu poistným kmeňom vo výške až 70% predpokladaných výdajov) zakladá solidárnu participáciu tvorby a použitia zdrojov osobitným spôsobom v osobitnej skupine. Aj z histórie sociálneho zabezpečenia ozbrojených síl vyplýva, že sociálne zabezpečenie ozbrojených síl bolo riešené osobitnými právnymi predpismi, resp. osobitnými časťami právnych predpisov;
ad netransparentnosť 
-	sociálne zabezpečenie vojakov rieši rozhodujúce sociálne potreby, vychádza a smeruje k plneniu úloh štátu na úseku obrany. Jeho verejnoprávne postavenie (výročné správy na internete – podľa Slovak governance institute – Inštitút pre dobre spravovanú spoločnosť každoročne s výborným hodnotením) zabezpečuje zákonné požiadavky transparentnosti tvorby a použitia zdrojov.

	Z analýzy hospodárenia osobitného účtu Ministerstva obrany Slovenskej republiky do roku 2020 vyplýva, že systém sociálneho zabezpečenia vojakov založený zákonom č. 114/1998 Z. z. o sociálnom zabezpečení vojakov a následne zákonom č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov zabezpečuje úlohy výstavby a rozvoja ozbrojených síl. Jeho stabilita a rozvoj je základom pre trvalé zabezpečovanie úloh štátu na úseku obrany a úloh vyplývajúcich z medzinárodných záväzkov v rámci koaličného zoskupenia NATO a EÚ. Principiálne založenie osobitného systému sociálneho zabezpečenia vojakov je aj rozhodujúcim konvergujúcim činiteľom pri jeho harmonizácii  so systémami sociálneho zabezpečenia ozbrojených síl koaličných partnerov.