Podmienky pre prevádzkové a koncesné zmluvy v rámci operačného programu Životné prostredie prioritnej osi 1 operačného cieľa 1.1. a 1.2. v programovom období 
2007 - 2013 v Slovenskej republike 

Podmienky navrhované v predloženom dokumente systémovo stanovujú právne a ekonomické podmienky pre potenciálnych prijímateľov, ktorí patria do skupiny oprávnených prijímateľov definovaných v OP ŽP, a to v prípade, ak budú žiadať o finančnú pomoc z prostriedkov ES a ŠR SR a  ak títo potenciálni prijímatelia - vlastníci vodohospodárskej infraštruktúry zmluvne zabezpečujú alebo zabezpečia prevádzkovanie vodohospodárskej infraštruktúry prevádzkovateľom s účasťou súkromného kapitálu (ďalej strategický partner). 
	Dôsledným uplatňovaním predložených podmienok sa vytvára predpoklad pre splnenie podmienky nediskriminácie, resp. rovnakého prístupu, rešpektovania podmienok kohézie a tiež efektívneho využívania finančných prostriedkov nielen ES a ŠR SR, ale tiež vlastných prostriedkov potenciálneho prijímateľa – vlastníka infraštruktúry (uplatnenie prostriedkov získaných z predaja akcii a nájmu za prevádzkovanie ako vlastný vklad žiadateľa v žiadosti o finančnú pomoc operačný cieľ 1.1. a 1.2. prioritnej osi 1), a to tak, aby boli zachované  podmienky definované v OP ŽP a tým zostala  pre obce a mestá na celom území SR možnosť pre plnenie záväzkov SR v oblasti zásobovania obyvateľstva pitnou vodou a plnenia smerníc a prístupových záväzkov v oblasti odvádzania a čistenia odpadových vôd. 

Alternatíva 1

I. Charakteristika právneho a  ekonomicko-hospodárskeho prostredia bezprostredne vplývajúceho na stanovenie podmienok pre posudzovanie projektov v rámci OP ŽP

Charakter potenciálnych prijímateľov v rámci OP ŽP  prioritnej osi 1 operačný  cieľ 1.1. a 1.2. 
	
Existujú štyri typy potenciálnych prijímateľov vo vzťahu k vlastníctvu a prevádzke vodohospodárskej infraštruktúry :
a)	Zmiešané vodárenské spoločnosti – prijímateľ je vlastníkom vodohospodárskej infraštruktúry, ktorú sám zároveň prevádzkuje. V tomto prípade nie sú uzatvárané zmluvy o prevádzkovaní, vlastník si prevádzkovanie zabezpečuje sám vlastnými kapacitami. Spoločnosti sú prevažne  akciovými spoločnosťami vo vlastníctve miest a obcí.
b)	Oddelené vodárenské spoločnosti – prípad Podtatranskej vodárenskej spoločnosti, a.s. a Stredoslovenskej vodárenskej spoločnosti, a.s., kde vlastník vodárenskej infraštruktúry a jej prevádzkovateľ sú oddelené obchodné spoločnosti, ktoré nie sú vlastnícky vzájomne prepojené. V týchto prípadoch po oddelení prevádzkovej spoločnosti od materskej vlastníckej spoločnosti došlo k vzniku dcérskej spoločnosti, ktorá na základe zmluvy o nájme a prevádzkovaní prevádzkovala verejné vodovody a kanalizácie. Do tejto prevádzkovej spoločnosti na základe medzinárodného tendra vstúpil partner, a to odkúpením akcií prevádzkovej spoločnosti. Predajom akcií prevádzkových spoločností vlastnícke spoločnosti (akcionármi sú mestá a obce) získali finančné zdroje na ďalší urýchlený rozvoj vodohospodárskej infraštruktúry a v neposlednom rade aj na spolufinancovanie projektov. V týchto prípadoch je žiadateľom o finančnú pomoc a beneficientom z  OP ŽP výlučne vlastník – majiteľ vodovodov a kanalizácií, ktorého akcionárom je verejný sektor – mestá a obce.   
c)	Oddelená vodárenská spoločnosť – prípad Trenčianskych vodární a kanalizácií, a. s., ktorej 100 % vlastníkmi sú mestá a obce a uzavreli zmluvu na prevádzkovanie so súkromnou vodárenskou spoločnosťou (a. s.). V tomto prípade je žiadateľom o finančnú pomoc a beneficientom z OP ŽP výlučne vlastník – majiteľ vodovodov a kanalizácií, ktorého akcionárom je verejný sektor – mestá a obce.
d)	Obecné vodovody a kanalizácie – kde vlastníkom je mesto alebo obec, ktorá buduje vodovody a kanalizácie, je žiadateľom o finančnú pomoc z OP ŽP, avšak na prevádzkovanie môže uzatvoriť zmluvu so súkromným partnerom alebo s vodárenskou spoločnosťou.

Platné podmienky regulácie cien
	
Rozhodujúcu úlohu pri cenotvorbe zohráva Úrad pre reguláciu sieťových odvetví - ÚRSO, ktorého poslaním je štátna regulácia prirodzených monopolov v sieťových odvetviach. ÚRSO vznikol v roku 2001 a do oblasti jeho pôsobnosti patrí vecná a cenová regulácia podnikania v regulovaných činnostiach v elektroenergetike, plynárenstve a teplárenstve a regulácia cien za dodávku pitnej vody a za odvedenie a čistenie odpadovej vody.  
	Legislatívne cenovú reguláciu vo vodárenskom sektore upravuje zákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V cenovej regulácii v oblasti prevádzkovania verejných vodovodov a kanalizácii pre rok 2008 sú platné dva výnosy – výnos č. 1/2007 z 27. júna 2007, ktorým sa ustanovuje rozsah cenovej regulácie v sieťových odvetviach a spôsob jej vykonania (konkrétne § 8 a 9) a výnos č. 3/2007 z 31. júla 2007, ktorým sa ustanovuje rozsah a štruktúra oprávnených nákladov, spôsob určenia výšky primeraného zisku a podklady, na návrh ceny za výrobu, distribúciu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom a za odvedenie a čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou. 
	Každoročne vydáva ÚRSO výnos, ktorým sa ustanovuje rozsah a štruktúra oprávnených nákladov, spôsob určenia výšky primeraného zisku a podklady, na ktorých základe  je vodárenskými spoločnosťami spracovaný návrh ceny za výrobu, distribúciu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom a za odvedenie a čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou. Výnos je vydávaný spravidla k 30. 6. kalendárneho roka a je určený pre nasledujúce ročné obdobie. URSO na základe uvedeného výnosu rozhodnutím určuje pre každý regulovaný subjekt od roku 2008 maximálnu  cenu za výrobu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom, maximálnu cena za distribúciu pitnej vody verejným vodovodom a maximálnu cenu za odvedenie a čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou. V predchádzajúcich rokoch URSO stanovoval pevnú a nie maximálnu cenu.

Verejné obstarávanie a ochrana hospodárskej súťaže a verejnej podpory
		
		Problematika verejného obstarávania a kontrolné mechanizmy systému zadávania verejných zákaziek je v SR riešená v súlade s požiadavkami transparentnosti, relevantnou legislatívou SR, ktorá je plne harmonizovaná s právnymi predpismi ES v tejto oblasti. 
		Zákon č. 25/2006 Z. z.  o verejnom obstarávaní zahŕňa a upravuje oblasť verejného obstarávania a implementuje všetky platné smernice ES - aj 2004/17/ES, ktorá upravuje podmienky pre sektor vodohospodárstva. 
	Právny rámec Európskej únie, ktorý pod ochranou hospodárskej súťaže rozumie ochranu pred monopolizáciou trhu /protisúťažné dohody, spojovanie podnikov/, pred zneužitím ekonomickej sily – zneužitie dominantného postavenia na trhu, súkromných podnikov pred intervenciami štátov v prospech štátnych podnikov – verejná podpora a podnikov v ES pred nekalými praktikami podnikov z nečlenských štátov – antidumping, má za konečný cieľ súťažnej politiky ES a jej členských štátov ochranu spotrebiteľa.

II. Východiská  pre stanovenie  špecifických podmienok posudzovania projektov 

Pri stanovení špecifických podmienok posudzovania projektov predkladaných potenciálnymi prijímateľmi - vlastníkmi vodohospodárskej infraštruktúry (vodárenská spoločnosť, obec alebo mesto),  ktorí majú (existujúce), alebo budú mať uzavretú (nové) prevádzkovú alebo koncesnú zmluvu (ďalej zmluva) sa vychádzalo z nasledovných zásad:
•	Dodržanie princípu kohézie (súdržnosti) ako základného princípu použitia zdrojov verejných financií, t.j., aby nastavením podmienok nedošlo k vylúčeniu území v pôsobnosti vodárenských spoločností, kde je potrebné realizovať investície, a kde by financovanie z vlastných zdrojov vodárenských spoločností, miest a obcí mohlo spôsobiť zvýšenie vodného a stočného v dôsledku zvýšenia oprávnených nákladov v zmysle platnej  regulácie.
•	Vyhodnotenie potenciálnych výhod. Prevádzkové a koncesné zmluvy ako aj privatizácia samotných vodárenských spoločností, či už dobrovoľná alebo nútená, prinášajú istý druh výhody pre vlastníka vodohospodárskej infraštruktúry (vodárenskú spoločnosť, obec alebo mesto). Aby bolo možné eliminovať prípadnú potenciálnu výhodu, ktorá sa môže prejaviť v prípade, ak takýto vlastník  je potenciálnym prijímateľom prostriedkov ES a ŠR SR, je potrebné túto potenciálnu výhodu ohodnotiť. Keďže každá zmluva má svoje špecifiká, či už v dĺžke trvania zmluvy, spôsobe výpočtu nájmu za prevádzkovaný majetok, vopred uhradené nájomné a podobne, posúdenie získanej výhody je individuálne. Navyše, počas istého obdobia môže dochádzať k zmenám zmluvy formou dodatkov. Všetky uvedené fakty dokumentujú nereálnosť zabezpečiť ohodnotenie potenciálnej výhody zmlúv či už existujúcich, alebo nových na základe dĺžky trvania zmluvy, výšky nájmu atď. bez vynaloženia vysokých nákladov. 
•	Eliminácia potenciálnych výhod. Ako základ pre elimináciu potenciálnych výhod je navrhnuté kritérium, ktoré sa  vyhodnocuje pri projektovom financovaní podľa metodiky „Guide to Cost benefit Analysis of Investment Projects“ vydaný Evaluation Unit DG Regional Policy European Commisssion, a tým je  kritérium Doba návratnosti investície s grantom Tento ukazovateľ sa vypočítava štandardne,  pri každom projekte a je súčasťou finančnej analýzy projektu a nie je potrebné vynaložiť žiadne ďalšie náklady na jeho zisťovanie. 
Doba návratnosti investície s grantom ako objektívny finančný ukazovateľ, ktorý vyjadruje dobu návratnosti finančných prostriedkov beneficienta na projekte. Pri použití tohto finančného indikátora je možné zabezpečiť nastavenie čerpania zdrojov verejných financií bez ďalšej následnej kontroly zmluvných vzťahov. Použitím indikátora doby návratnosti s grantom je zabezpečená rovnaká eliminácia výhod pre prevádzkové a koncesné zmluvy ako existujúce, tak aj novovzniknuté a tiež pre prípad privatizácie samotnej vodárenskej spoločnosti.

V nadväznosti na stanovené podmienky pre poskytnutie nenávratného finančného príspevku (ďalej len NFP) pre príslušné projekty bude riadiaci orgán, t.j. Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky v pravidelných intervaloch zaisťovať kontrolu plnenia vyššie uvedených podmienok pre prevádzkové a koncesné zmluvy v programovom období 2007 - 2013  plus 5 rokov po skončení implementácie projektov. 

III. Podmienky  pre  prevádzkové a koncesné zmluvy

V prvej časti sú uvedené návrhy na zmluvné podmienky, ktoré majú všeobecne platný charakter. V druhej sú uvedené špecifické podmienky pre prevádzkové zmluvy existujúce aj novovzniknuté uzatvorené medzi vlastníkom infraštruktúry, a to vodárenskou spoločnosťou alebo mestami a obcami SR a strategickým partnerom - prevádzkovateľom. V tretej časti sú uvedené špecifické podmienky pre koncesné zmluvy projektov PPP, kde účasť strategického partnera je nielen na prevádzkovaní, ale aj pri vybudovaní infraštruktúrneho majetku.

Všeobecné podmienky pre prevádzkové a koncesné zmluvy

a)	Zmluva je uzatvorená podľa platných právnych predpisov SR. 
b)	Výber zmluvnej strany (prevádzkovateľa, koncesionára) je vykonaný v súlade s platnými právnymi predpismi. 
c)	Dĺžka trvania zmluvy je dohodnutá na určitý čas a rešpektuje princíp proporcionality v zmysle neobmedzenia súťaže nad rámec toho, čo je nutné pre zabezpečenie návratnosti investície a generovania primeraného zisku, počas horizontu vyhodnotenia v zmysle metodiky „Guide to Cost benefit Analysis of Investment Projects“ vydaný Evaluation Unit DG Regional Policy European Commisssion.
d)	Súčasťou zmluvy je príloha, ktorá obsahuje jasne definovaný zoznam majetku ako predmetu zmluvy vrátane jeho územnej alokácie podľa aglomerácií uvedených v Programovom manuáli OP ŽP v prílohe č. 1, ako aj údaje o čase nadobudnutia, jeho fyzickom a morálnom opotrebení.
e)	Zmluva definuje pojmy  oprava a údržba tak, aby ich finančné zabezpečenie bolo plne hradené prevádzkovateľom, resp. koncesionárom. 
f)	Zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré zaviažu prevádzkovateľa, resp. koncesionára na zabezpečovanie opráv a údržby s odbornou starostlivosťou tak, aby nedošlo k neprimeranému opotrebeniu majetku.
g)	Zmluva špecifikuje povinnosť prevádzkovateľa, resp. koncesionára spracovať plán údržby a opráv s výhľadom na 10 rokov, pričom vlastník infraštruktúry má právo sa k nemu vyjadrovať.
h)	Zmluva definuje pojmy rekonštrukcia a investícia tak, aby bolo zrejmé, kedy a za akých okolností vzniká nový majetok vlastníka infraštruktúry.
i)	Zmluva obsahuje pre účely kontroly dodržiavania príslušných štandardov kvality vodohospodárskych služieb zo strany prevádzkovateľa ukazovatele výkonu vodohospodárskych služieb poskytovaných prevádzkovateľom (monitorovacie a sankčné kritéria  a spôsob ich uplatňovania). 
j)	Zmluva obsahuje ustanovenie o povinnosti prevádzkovateľa verejných vodovodov a kanalizácií prerokovať návrh ceny vodného a stočného s vlastníkom verejných vodovodov a verejných kanalizácií.
k)	Zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré riešia predčasné ukončenie zmluvy, pri plynulom zabezpečení zásobovania obyvateľstva vodou, odkanalizovania a čistenie odpadových vôd, bez porušení právnych predpisov a za takých podmienok, aby vlastník mohol bez problémov prevziať majetok.
l)	Zmluva obsahuje kritériá monitorovania zmluvného vzťahu a sankčné postihy voči prevádzkovateľovi, resp. koncesionárovi v prípade ich nedodržania.
m)	Zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré zabezpečia vlastníkovi infraštruktúry plnú informovanosť o jej stave, technickej a prevádzkovej dokumentácii, ako aj iných dohodnutých informáciách.
n)	Zmluva obsahuje mechanizmus operatívneho riešenia sporov, aby nebolo ohrozené zásobovanie obyvateľstva vodou ako aj odkanalizovanie a čistenie odpadových vôd.

Špecifické podmienky pre prevádzkové zmluvy

a)	Vlastník infraštruktúry má právo ponúknuť vybranému prevádzkovateľovi ďalší majetok okrem majetku uvedeného v prílohe zmluvy a tento má povinnosť ho prevziať do prevádzkovania za podmienok uvedených v zmluve.
b)	Vlastník nemá povinnosť ponuky podľa bodu a) a môže si uplatniť právo pre výber iného prevádzkovateľa pre majetok neuvedený v prílohe zmluvy.
c)	Zmluva špecifikuje výšku nájomného za prevádzkovanie vodárenskej infraštruktúry tak, aby táto výška umožnila reprodukciu prevádzkovaného majetku formou technického zhodnotenia v bežných cenách a primeraný zisk pre vlastníka infraštruktúry potrebný pre ďalší rozvoj novej infraštruktúry.
d)	Zmluva zahŕňa právo prevádzkovateľa vyjadrovať sa k investičnému plánu vlastníka infraštruktúry s cieľom zabezpečiť zásobovanie obyvateľstva vodou, odkanalizovaním a čistením odpadových vôd v súlade s právnymi predpismi.

Špecifické podmienky pre koncesné zmluvy pre PPP projekty

a)	Zmluva je uzatvorená na spoluúčasť pri vybudovaní infraštruktúry ucelene podľa aglomerácií uvedených v Programovom manuáli OP ŽP v prílohe č.1.
b)	Zmluva musí obsahovať záväzok koncesionára na spolufinancovaní predmetu zmluvy, pričom investícia musí zabezpečiť dosiahnutie cieľov OP ŽP operačný cieľ 1.1 a 1.2 pre celú aglomeráciu súčasne.
c)	Zmluva musí obsahovať mechanizmy a spôsob výpočtu finančného vyrovnania v prípade, že platné právne predpisy o regulácii neumožňujú koncesionárovi návratnosť jeho investície.
d)	Zmluva musí obsahovať ustanovenia, ktoré riešia nakladanie s majetkom po ukončení zmluvy vrátane predčasného ukončenia vrátane finančného vyrovnania.

Uplatňovanie uvedených podmienok predpokladá, že zmluvy budú tvoriť neoddeliteľnú súčasť – prílohu žiadosti o poskytnutie NFP .

IV. Finančná  výkonnosť projektu - úroveň intervencie z prostriedkov ES a ŠR SR
	
Finančná výkonnosť projektu je určená dobou návratnosti investície s grantom tak, že v ďalšom navrhované rozdelenie pozri tab1 zabezpečuje rovnakú elimináciu výhod pre potenciálneho prijímateľa - vlastníka infraštruktúry s existujúcou ako aj novovzniknutou zmluvou.
	Hodnotenie je založené na princípe čím výkonnejší projekt, t. j. kratšia doba návratnosti investície s grantom, tým nižšia intervencia nenávratných finančných prostriedkov a naopak. Takéto hodnotenie eliminuje potenciálnu výhodu vlastníkov infraštruktúry – potenciálnych prijímateľov, ktorí majú alebo budú mať uzavretú zmluvu pri využívaní prostriedkov z  ES, a to tak, že metodikou EK (súčasť finančnej analýzy projektu) vyhodnotia túto potenciálnu výhodu a znížením NFP – dotácie ju eliminujú (tab.1 doba návratnosti investície s grantom).
	Pri použití doby návratnosti investície s grantom a pri dodržaní podmienok uvedených v kapitole  III. počas celého programového obdobia 2007 – 2013 ako aj počas doby monitorovania (5 rokov od ukončenia projektu), je financovanie z prostriedkov ES a ŠR SR pre oblasť podpory operačný cieľ 1.1 a 1.2 prioritnej osi 1 – Integrovaná ochrana a racionálne využívanie vôd z hľadiska prevádzkovania budovanej infraštruktúry možné pre vodárenské spoločnosti, mestá a obce, ktoré majú (existujúce) alebo budú mať uzavreté  (nové) prevádzkové a koncesné zmluvy jednotne, a to nasledovne (pozri tab. 1 v texte):
a)	ak doba návratnosti s grantom je dlhšia ako horizont vyhodnotenia projektu v zmysle  „Guide to Cost benefit Analysis of Investment Projects“, t. j. 30 rokov vrátane, je spolufinancovanie z prostriedkov ES a ŠR SR v plnej výške tak, ako je to definované v OP ŽP; 
b)	ak doba návratnosti s grantom je 29 rokov a menej, výška grantu z ES a ŠR SR sa znižuje voči výške definovanej v OP ŽP. Pre dobu návratnosti s grantom:
a.	v intervale 25 – 29 rokov vrátane sa výška grantu z ES a ŠR SR znižuje o 0,5 percentuálneho bodu za každý rok skrátenia doby návratnosti,
b.	v intervale 15 – 24 rokov vrátane sa výška grantu z ES a ŠR SR znižuje o 1,0 percentuálny bod za každý rok skrátenia doby návratnosti,
c.	v intervale 10 – 14 rokov vrátane sa výška grantu z ES a ŠR SR znižuje o 1,5 percentuálny bod za každý rok skrátenia doby návratnosti,
d.	kratšej ako 9 rokov vrátane je príspevok vo výške 50 %. 

Príspevok štátneho rozpočtu zostáva zachovaný v príslušnom pomere k príspevku ES.

Pri použití uvedeného postupu sa predpokladá, že výpočet doby návratnosti investície s grantom zostane  súčasťou finančnej analýzy projektu, čo znamená, že pre jeho uplatnenie nie je potrebné vynaložiť žiadne ďalšie náklady. 

Tab.1 Doba návratnosti investície s grantom, ako objektívny finančný ukazovateľ, ktorý vyjadruje dobu návratnosti finančných prostriedkov beneficienta na projekte. 

* Doba návratnosti   
   projektu 
   s grantom 
   v rokoch	Výška dotácie pre VS	Výška dotácie pre mestá a obce	
	ES	ŠR SR	ES	ŠR SR	
30	80,25	14,75	85,00	10,00	
29	79,83	14,67	84,55	9,95	
28	79,41	14,59	84,11	9,89	
27	78,98	14,52	83,66	9,84	
26	78,56	14,44	83,21	9,79	
25	78,14	14,36	82,76	9,74	
24	77,29	14,21	81,87	9,63	
23	76,45	14,05	80,97	9,53	
22	75,60	13,90	80,08	9,42	
21	74,76	13,74	79,18	9,32	
20	73,91	13,59	78,29	9,21	
19	73,07	13,43	77,39	9,11	
18	72,23	13,28	76,50	9,00	
17	71,38	13,12	75,61	8,89	
16	70,54	12,96	74,71	8,79	
15	69,69	12,81	73,82	8,68	
14	68,42	12,58	72,47	8,53	
13	67,16	12,34	71,13	8,37	
12	65,89	12,11	69,79	8,21	
11	64,62	11,88	68,45	8,05	
10	63,36	11,64	67,11	7,89	

 * Znižovanie výšky grantu je nastavené tak, aby zohľadňovalo dobu návratnosti projektu s grantom progresívnym spôsobom a to tak, aby spodná hranica zodpovedala príspevku pre podnikateľskú sféru. Návratnosť s grantom v najkratšom horizonte 10 rokov zohľadňuje doba návratnosti projektov komerčného charakteru. Aby bola táto hranica dosiahnutá, je doba návratnosti projektu s grantom kratšia ako 30 rokov rozdelená do 3 intervalov, ktoré zohľadňujú návratnosti projektov podľa sektorov, čomu je prispôsobené aj progresívne znižovanie grantu. Interval doby návratnosti s grantom 25 - 29 rokov je typický pre projekty vodárenského sektora, a tomu zodpovedá aj miernejšie znižovanie grantu vo výške 0,5 percentuálneho bodu. Interval doby návratnosti projektu s grantom 15 - 24 rokov je charakteristický pre projekty životného prostredia s kratšou dobou návratnosti projektu s grantom ako napríklad ochrana ovzdušia, prípadne nakladanie s odpadmi.  Kratšej dobe návratnosti  zodpovedá znižovanie o percentuálny bod. Interval doby návratnosti s grantom s ešte kratšou dobou, a to 10 - 14 rokov je typický pre projekty životného prostredia s najkratšou dobou návratnosti ako napríklad zmena palivovej základne alebo za istých okolností zhodnocovanie odpadov. V tomto intervale je znižovanie dotačného príspevku je najprogresívnejšie, a to vo výške 1,5 percentuálneho bodu, čo zodpovedá najkratšiemu horizontu doby návratnosti projektu s grantom. Je tým zároveň dosiahnutá spodná hranica 10 rokov v hodnote príspevku zodpovedajúcemu komerčnému typu projektu.

c)	Pre projekty u prijímateľov, ktorí ako vlastníci infraštruktúry uzatvorili zmluvu s prevádzkovou spoločnosťou, do ktorej vstúpil strategický partner, bude  súčasťou zmluvy o financovaní projektu záväzok prijímateľa o účelovom použití finančných prostriedkov získaných z prenájmu majetku projektu. Pod účelovým použitím finančných prostriedkov sa rozumie ich opätovné využitie v investičnej výstavbe, a to či už do vybudovania novej infraštruktúry alebo do obnovy existujúcej, a to vo výške 80% z takto získaných prostriedkov po dobu 5 rokov od uvedenia projektu do skúšobnej prevádzky;
d)	V prípade, že vstup strategického partnera do prevádzkovej spoločnosti nastane v programovom období 2007 - 2013  plus 5 rokov po jeho skončení (2018) až po získaní finančnej pomoci z ES prijímateľom, potom bude výška grantu revidovaná podľa vyššie uvedených bodov a) a b) a zároveň bude uplatnená požiadavka podľa bodu c).
	
V. Záver

Z dôvodu odporučenia EK na systémový postup vo vodárenskom sektore vo vzťahu k čerpaniu prostriedkov z ES sú navrhnuté podmienky čerpania prostriedkov z ES tak, aby nebolo ohrozené plnenie záväzkov SR voči ES a zároveň boli zabezpečené rovnaké podmienky na trhu pre vodárenské spoločnosti, mestá a obce, ktoré nezískali alebo nezískajú finančné prostriedky zo zapojenia strategických partnerov do prevádzkovania, resp. vybudovania infraštruktúry voči tým vodárenským spoločnostiam, mestám a obciam, ktoré prostriedky strategických partnerov získali alebo získajú. 
Nastavené podmienky definujú a  eliminujú potenciálnu výhodu vodárenských spoločností, miest a obcí so strategickými partnermi pre prevádzkovanie pri využívaní prostriedkov z ES a  ŠR SR, a to tak, že metodikou EK vyhodnotená potenciálna finančná výhoda je  znížením príspevku ES a ŠR SR eliminovaná. Takto nastavenými podmienkami bude zabezpečené kontinuálne čerpanie prostriedkov z ES pre vybudovanie vodárenskej infraštruktúry, a tým splnenie podmienok prístupovej zmluvy pri dodržaní pravidiel kohézie. Nastavené podmienky neohrozujú tiež deficit verejných financií, lebo sú naviazané na finančnú výkonnosť projektov a nie na časový úsek zmluvy, ktorý nie je možné vyhodnotiť ani z pohľadu vplyvov na verejné financie. Predložený návrh predstavuje riešenie pre SR a EK, ktoré doteraz nebolo v tejto oblasti formulované a ponúka precedentný prípad riešenia na základe výkonnostných ukazovateľov projektu ako takého.
	Predložený návrh na systémové riešenie je v plnom rozsahu v súlade s európskymi a národnými štandardmi. Zavedením  predloženého návrhu podmienok a kritérií v praxi Slovenská republika jednoznačne deklaruje transparentný a nediskriminačný prístup v procese implementácie prostriedkov z ES a ŠR SR v programovom období 2007 – 2013 a záujem využiť príspevok ES ako aj prostriedky ŠR SR efektívne a v súlade so záväzkami, ktoré  v oblasti vodného hospodárstva eviduje. 

Riziká 

Z dôvodu precedentného riešenia problematiky v krajinách EÚ a s ohľadom na doterajšie vyjadrenia EK je možné predpokladať, že EK bude mať k týmto podmienkam výhrady, resp. posúdenie ich vhodnosti môže trvať neúmerne dlhý čas, čo môže viesť k oneskoreniu vyhlásenia výziev na predkladanie projektov pre prioritnú os 1, operačné ciele 1.1. a 1.2., a časovému posunu pri čerpaní alokovaných finančných prostriedkov a tým riziku nedodržania pravidla n+3, resp. n+2.
Alternatíva 1 neobmedzuje/nestanovuje maximálnu dĺžku trvania zmlúv len stanovuje podmienku uzatvorenia zmlúv na určitý čas. Obmedzenie dĺžky trvania zmlúv je jednou z kľúčových podmienok EK pre poskytnutie pomoci ES. Neúmerne dlhý čas trvania zmlúv porušuje zachovanie konkurenčného prostredia v oblasti poskytovania prevádzkových služieb. 
Rovnako existuje nezanedbateľné riziko, že v prípade, ak touto úpravou dotknutí potenciálni prijímatelia predložia projekt s dobou návratnosti dlhšou ako 30 rokov, nedôjde k eliminácii výhod získaných vstupom strategického partnera prostredníctvom znižovania pomoci ES a SR. V neposlednom rade táto úprava ovplyvní aj potenciálnych prijímateľov, ktorí žiadne výhody v súvislosti so vstupom súkromného partnera nemajú, alebo ktorí neuzavreli žiadnu zmluvu s prevádzkovateľom s účasťou súkromného kapitálu. 

 Alternatíva 2

I. Charakteristika právneho a  ekonomicko-hospodárskeho prostredia bezprostredne vplývajúceho na stanovenie podmienok pre posudzovanie projektov v rámci OP ŽP

 Charakter potenciálnych prijímateľov v rámci OP ŽP prioritnej osi 1 operačného cieľa 1.1. a 1.2. 

Existujú tri typy potenciálnych prijímateľov vo vzťahu k vlastníctvu a prevádzke vodohospodárskej infraštruktúry :
a) Zmiešané vodárenské spoločnosti – sú akciové spoločnosti, kde vlastníkmi akcií sú mestá a obce. Potenciálny prijímateľ z  OP ŽP je zároveň vlastníkom aj prevádzkovateľom vodohospodárskej infraštruktúry. V takejto spoločnosti nie sú uzatvárané zmluvy o nájme a prevádzkovaní. 
b) Oddelené vodárenské spoločnosti – sú akciové spoločnosti, kde je oddelené vlastníctvo od prevádzkovania. Na prevádzkovanie vodohospodárskej infraštruktúry uzatvárajú vlastníci tejto infraštruktúry zmluvy o nájme a prevádzkovaní infraštruktúry so subjektom oprávneným vykonávať činnosti súvisiace s prevádzkovaním verejných vodovodov a verejných kanalizácií s súlade so zákonom č. 442/2002 Z. z.  o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách. U oddelených spoločností potenciálnym prijímateľom z OP ŽP je buď vlastník  vodohospodárskej infraštruktúry, alebo prevádzkovateľ vodohospodárskej infraštruktúry. 
c)	Obecné vodovody a kanalizácie – kde vlastníkom vodohospodárskej infraštruktúry je mesto alebo obec, ktorá buduje vodovody a kanalizácie, je prijímateľom podľa OP ŽP, avšak na prevádzkovanie môže uzatvoriť zmluvu so súkromným partnerom alebo s vodárenskou spoločnosťou.

Osobitný prípad predstavujú tzv. PPP projekty ang. „Public – Private Partnership“ –  projekty, kde vstupuje verejná a súkromná organizácia do partnerstva, ktoré je založené s cieľom vybudovania infraštruktúry a poskytovania služieb, obvykle zabezpečovaných sektorom verejnej správy. Pri týchto projektoch je potenciálnym prijímateľom z OP ŽP  vlastník  vodohospodárskej infraštruktúry. 

Platné podmienky regulácie cien

Rozhodujúcu úlohu pri cenotvorbe zohráva Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (ďalej len ÚRSO), ktorého poslaním je štátna regulácia prirodzených monopolov v sieťových odvetviach. ÚRSO vznikol v roku 2001 a do oblasti jeho pôsobnosti patrí vecná a cenová regulácia podnikania v regulovaných činnostiach v elektroenergetike, plynárenstve a teplárenstve a regulácia cien za dodávku pitnej vody a za odvedenie a čistenie odpadovej vody.  
Legislatívne cenovú reguláciu vo vodárenskom sektore upravuje zákon č. 276/2001 Z. z.  o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Každoročne vydáva ÚRSO výnos, ktorým sa ustanovuje rozsah a štruktúra oprávnených nákladov, spôsob určenia výšky primeraného zisku a podklady, na ktorých základe je vodárenskými spoločnosťami spracovaný návrh ceny za výrobu, distribúciu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom a za odvedenie a čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou. Výnos je vydávaný spravidla k 30. 6. kalendárneho roka a je určený pre nasledujúce ročné obdobie. URSO na základe uvedeného výnosu rozhodnutím určuje pre každý regulovaný subjekt od roku 2008 maximálnu  cenu za výrobu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom, maximálnu cena za distribúciu pitnej vody verejným vodovodom pre obecné vodárenské spoločnosti a maximálnu cenu za odvedenie a čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou. V predchádzajúcich rokoch URSO stanovoval pevnú a nie maximálnu cenu.
V cenovej regulácii v oblasti prevádzkovania verejných vodovodov a kanalizácii pre rok 2008 sú platné dva výnosy – výnos č. 1/2007 z 27. júna 2007, ktorým sa ustanovuje rozsah cenovej regulácie v sieťových odvetviach a spôsob jej vykonania (konkrétne § 8 a 9) a výnos č. 3/2007 z 31. júla 2007, ktorým sa ustanovuje rozsah a štruktúra oprávnených nákladov, spôsob určenia výšky primeraného zisku a podklady, na návrh ceny za výrobu, distribúciu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom a za odvedenie a čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou.

Verejné obstarávanie 

Problematika verejného obstarávania a kontrolné mechanizmy systému zadávania verejných zákaziek je v SR riešená v súlade s požiadavkami transparentnosti, relevantnou legislatívou SR, ktorá je plne harmonizovaná s právnymi predpismi Európskej únie (ďalej len EÚ) v tejto oblasti. 
Zákon č. 25/2006 Z. z.  o verejnom obstarávaní zahŕňa a upravuje oblasť verejného obstarávania a implementuje všetky platné smernice EÚ o. i. aj 2004/17/ES, ktorá upravuje podmienky pre sektor vodohospodárstva. 

II. Podmienky pre prevádzkové a koncesné zmluvy

Uvedené podmienky sa vzťahujú na prevádzkové a koncesné zmluvy, ktoré uzatvoril alebo uzatvorí prijímateľ, ktorý je vlastníkom vodohospodárskej infraštruktúry vybudovanej za finančnej spoluúčasti ES a ŠR SR v programovom období 2007 – 2013, a ktorej prevádzkovanie bude zabezpečené prevádzkovou spoločnosťou s účasťou súkromného kapitálu (ďalej len strategický partner). 
Najneskoršie do začatia prevádzkovania vodohospodárskej infraštruktúry spolufinancovanej z prostriedkov ES a ŠR SR v programovom období 2007 – 2013 je vlastník infraštruktúry, ktorý je zároveň  prijímateľ, povinný zabezpečiť prevádzkovanie tejto infraštruktúry. V prípade prevádzkovania tejto infraštruktúry na základe prevádzkovej zmluvy uzavretej medzi vlastníkom infraštruktúry a prevádzkovateľom táto musí byť v súlade s nasledovnými podmienkami:

Všeobecné podmienky pre prevádzkové a koncesné zmluvy

a)	Zmluva je  uzatvorená podľa platných právnych predpisov SR
b)	Výber zmluvnej strany (prevádzkovateľa, koncesionára) je vykonaný v súlade s platnými právnymi predpismi.
c)	Súčasťou zmluvy je príloha, ktorá obsahuje jasne definovaný zoznam majetku ako predmetu zmluvy vrátane jeho územnej alokácie podľa aglomerácií uvedených v Programovom manuáli OP ŽP v prílohe č.1 (ďalej len PM OP ŽP), ako aj údaje o čase nadobudnutia, jeho fyzickom a morálnom opotrebení.
d)	Zmluva definuje pojmy oprava a údržba tak, ako sú upravené v príslušných právnych predpisoch. Zmluva definuje povinnosť prevádzkovateľa, resp. koncesionára plne hradiť finančné zabezpečenie opráv a údržby.
e)	Zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré zaviažu prevádzkovateľa, resp. koncesionára na zabezpečovanie opráv a údržby s odbornou starostlivosťou tak, aby nedošlo k neprimeranému opotrebeniu majetku.
f)	Zmluva špecifikuje povinnosť prevádzkovateľa, resp. koncesionára spracovať plán údržby a opráv s výhľadom na 10 rokov, pričom vlastník infraštruktúry má právo sa k nemu vyjadrovať.
g)	Zmluva definuje pojmy rekonštrukcia, investícia a pod. tak, ako sú upravené v príslušných právnych predpisoch, a aby bolo zrejmé, kedy a za akých okolností vzniká nový majetok vlastníka infraštruktúry.
h)	Zmluva obsahuje pre účely kontroly dodržiavania príslušných štandardov kvality vodohospodárskych služieb zo strany prevádzkovateľa ukazovatele výkonu vodohospodárskych služieb poskytovaných prevádzkovateľom (monitorovacie a sankčné kritéria  a spôsob ich uplatňovania). 
i)	Zmluva obsahuje ustanovenie o povinnosti prevádzkovateľa verejných vodovodov a kanalizácií prerokovať návrh ceny vodného a stočného s vlastníkom verejných vodovodov a verejných kanalizácií. Prevádzkovateľ má povinnosť predkladať návrh ceny za uvedené služby pred predložením na schválenie URSO-m.
j)	Zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré riešia predčasné ukončenie zmluvy, pri plynulom zabezpečení zásobovania obyvateľstva vodou, odkanalizovania a čistenie odpadových vôd, bez porušení právnych predpisov a za takých podmienok, aby vlastník mohol bez problémov prevziať majetok.
k)	Zmluva obsahuje kritériá monitorovania zmluvného vzťahu a sankčné postihy voči prevádzkovateľovi, resp. koncesionárovi v prípade ich nedodržania.
l)	Zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré zabezpečia vlastníkovi infraštruktúry plnú informovanosť o jej stave, technickej a prevádzkovej dokumentácii, ako aj iných dohodnutých informáciách.
m)	Zmluva obsahuje tiež mechanizmus operatívneho riešenia sporov, aby nebolo ohrozené zásobovanie obyvateľstva vodou ako aj odkanalizovanie a čistenie odpadových vôd.
n)	Zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré riešia nakladanie s majetkom (vrátenie prenajatého majetku) po ukončení zmluvy vrátane predčasného ukončenia vrátane finančného vyrovnania.

Špecifické podmienky pre prevádzkové zmluvy 

a) Zmluva je uzatvorená na určitý čas, a to nasledovne : 
a1) v prípade novej prevádzkovej zmluvy bude dĺžka trvania max. 10 rokov;
a2)  v prípade existujúcej prevádzkovej zmluvy: 
o	ktorá je účinná do 31. 12. 2017, bude spolufinancovanie v plnej výške tak, ako je definované v OP ŽP;
o	ktorá je účinná do 31. 12. 2020, budú do výpočtu pre určenie výšky nenávratného finančného príspevku zahrnuté výdavky len do výšky 60 % celkových oprávnených výdavkov* príslušného projektu (*oprávnené výdavky v zmysle článku 55 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006);
o	 ktorá je účinná do 31. 12. 2022, budú do výpočtu pre určenie výšky nenávratného finančného príspevku zahrnuté výdavky len do výšky 30 % celkových oprávnených výdavkov* príslušného projektu (*oprávnené výdavky v zmysle článku 55 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006);
o	 ktorá je účinná po 31. 12. 2022, nie je možné príslušný projekt financovať z OP ŽP.
b) Vlastník infraštruktúry má právo ponúknuť vybranému prevádzkovateľovi aj iný   majetok, ako vodohospodársku infraštruktúru spolufinancovanú z prostriedkov ES a ŠR SR v programovom období 2007 – 2013 (uvedeného v prílohe č. 1 PM OP ŽP).  
c)	Zmluva obsahuje výšku nájomného z majetku prevádzkovaného prevádzkovateľom tak, aby táto výška umožnila reprodukciu prevádzkovaného majetku formou technického zhodnotenia v bežných cenách a primeraný zisk pre vlastníka infraštruktúry potrebný pre rozvoj novej infraštruktúry. 
d)	Prevádzkovateľ má právo vyjadrovať sa k investičnému plánu vlastníka infraštruktúry s cieľom zabezpečiť zásobovanie obyvateľstva vodou, odkanalizovaním a čistením odpadových vôd v súlade s právnymi predpismi.

Špecifické podmienky pre koncesné zmluvy pre PPP projekty

a)	Zmluva je uzatvorená na spoluúčasť pri vybudovaní infraštruktúry ucelene podľa aglomerácií uvedených v Programovom manuáli OP ŽP v prílohe č. 1.
b)	Zmluva obsahuje záväzok koncesionára na spolufinancovaní predmetu zmluvy, pričom investícia musí zabezpečiť dosiahnutie cieľov OP ŽP priority 1.1 a 1.2 pre celú aglomeráciu súčasne.
c)	Zmluva sa uzatvára na určitý čas, a to nasledovne:
c1)	ak sa prevádzkovateľ s účasťou strategického partnera bude finančne podieľať na investíciách do výstavby, opravy alebo rozšírenia vodárenskej infraštruktúry do výšky 25% celkových nákladov, bude dĺžka trvania koncesnej zmluvy max. 10 rokov;
c2)	ak sa prevádzkovateľ s účasťou strategického partnera bude finančne podieľať na investíciách do výstavby, opravy alebo rozšírenia vodárenskej infraštruktúry nad 25% celkových nákladov, alebo mu bude uložená povinnosť, alebo podnet na zlepšenie výkonnosti vodárenskej siete, ktorej cenovo efektívna realizácia si vyžiada dlhšie časové obdobie, môže byť čas účinnosti koncesnej zmluvy dlhší za splnenia nasledujúceho kritéria – zmluva bude rešpektovať princíp proporcionality v zmysle neobmedzenia súťaže nad rámec toho, čo je nutné pre zabezpečenie návratnosti investície a generovania primeraného zisku;
c3) priamu investičnú spoluúčasť je možné realizovať len vtedy, pokiaľ nedôjde ku spoluvlastníctvu budovanej infraštruktúry prevádzkovateľom s účasťou strategického partnera.
d)	Zmluva musí obsahovať mechanizmy a spôsob výpočtu finančného vyrovnania v prípade, že platné právne predpisy o regulácii neumožňujú koncesionárovi návratnosť jeho investície.

V nadväznosti na stanovené podmienky pre poskytnutie nenávratného finančného príspevku pre príslušné projekty bude riadiaci orgán, t.j. Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky v pravidelných intervaloch zaisťovať kontrolu plnenia vyššie uvedených podmienok pre prevádzkové a koncesné zmluvy v programovom období 2007 – 2013 plus 5 rokov po skončení implementácie projektov. 

III. Záver

Podmienky pre prevádzkové a koncesné zmluvy, ktoré stanovuje alternatíva 2, reflektujú na súčasnú situáciu v oblasti cenotvorby, resp. regulácie cien vo vodohospodárskom sektore, ako aj na platnú legislatívu upravujúcu oblasť verejného obstarávania. Zároveň nadväzujú na  odporúčania EK  pre Slovenskú republiku k stanoveniu podmienok pre prevádzkové a koncesné zmluvy uzatvorené na prevádzkovanie infraštruktúry spolufinancovanej z prostriedkov ES.
Alternatíva 2 má byť stimulom pre vytvorenie konkurenčného prostredia v oblasti vodného hospodárstva, ktorý prispeje k sprehľadneniu pomerov a presadzovaniu záujmov konečných spotrebiteľov služieb v oblasti dodávky pitnej vody  a odkanalizovania odpadovej vody.
Táto alternatíva vyplýva z písomných odporúčaní EK inšpirovať sa českým modelom, je v súlade so závermi  rokovania medzi zástupcami EK a SR a zároveň vyplýva z odporúčaní materiálu schváleného uznesením vlády SR č. 1055/2007 z 12. decembra 2007.

Riziká

Vo vzťahu k plneniu záväzkov SR vyplývajúcich zo zmluvy o pristúpení k EÚ v oblasti odvádzania a čistenia odpadových vôd môžu navrhované podmienky obmedziť podávanie projektov zo strany potenciálnych prijímateľov, ktorí majú uzavreté prevádzkové zmluvy a neplánujú uzavrieť na infraštruktúru nadobudnutú z prostriedkov ES a ŠR SR v programovom období 2007- 2013 nové prevádzkové zmluvy alebo skrátiť dobu účinnosti existujúcich prevádzkových zmlúv, čo môže viesť k ohrozeniu plnenia záväzkov v požadovaných termínoch.
Keďže SR zatiaľ nemá priamy dosah na splnenie záväzkov 91/271/EHS prostredníctvom prenesenia zodpovednosti na vodárenské spoločnosti, je možné, že dotknuté vodárenské spoločnosti sa rozhodnú neprijať túto alternatívu a nežiadať o prostriedky ES a ŠR SR. Toho dôsledkom môže byť stav, že požiadavky vyplývajúce z prechodných období, ktoré SR vynegociovala počas prístupových rokovaní, nebudú splnené. 
Uvedená alternatíva nie je podporená priamou legislatívnou úpravou či už úrovni ES alebo slovenskej legislatívy. Vychádza len z primeraného uplatnenia princípov zmluvy o EU a zmlúv o založení ES (článok 81 ods. 1 bod d, článok 82 bod c s prihliadnutím na články 85 a 86, v znení Zmluvy z Nice). 
Táto alternatíva nevychádza z exaktného posúdenia priamych ekonomických dopadov na financovanie vodohospodárskej infraštruktúry v prostredí regulácie sieťových odvetví na Slovensku, nakoľko predkladateľ materiálu nemá k dispozícií dôveryhodné údaje na strane budúcich príjmov a výdavkov, ktoré môžu poskytnúť len vlastníci a prevádzkovatelia vodohospodárskej infraštruktúry a URSO, a ktoré by umožnili vypracovať dôkladnejšiu analýzu.
Navrhované podmienky môžu mať v súčasnosti negatívny dopad pre poskytovanie finančných prostriedkov z ES len na dve vodárenské spoločnosti – PVS, a. s. Poprad a StVS, a. s. Banská Bystrica. 

Záver
Po schválení predkladaného materiálu vládou SR, Ministerstvo životného prostredia SR zapracuje podmienky pre prevádzkové a koncesné zmluvy ako prílohu riadiacich dokumentov (Programový manuál) pre operačný program Životné prostredie v programovom období 2007 – 2013, zmluvy o poskytnutí NFP a doplní ich do výziev/oznamov o predkladaní projektov. 
Potenciálny prijímateľ pri predkladaní žiadosti o poskytnutie NFP bude povinný deklarovať spôsob prevádzkovania novovybudovanej infraštruktúry. Ak prijímateľ prehlási, že nemá uzatvorenú prevádzkovú zmluvu, bude zmluvou o poskytnutí NFP zaviazaný na uzatvorenie takej prevádzkovej zmluvy, ktorá bude v súlade so schválenými podmienkami. Prijímateľ bude povinný v stanovenej lehote (najneskoršie do zahájenia prevádzkovania vodohospodárskej infraštruktúry spolufinancovanej z prostriedkov ES a ŠR SR v programovom období 2007 - 2013, resp. do predloženia záverečnej žiadosti o platbu) predložiť uzatvorenú prevádzkovú zmluvu MŽP SR. Ak uzatvorené prevádzkové zmluvy nebudú v súlade so schválenými podmienkami bude prijímateľ sankciovaný za porušenie zmluvy o poskytnutí NFP v zmysle príslušných ustanovení zmluvy o poskytnutí NFP. V prípade už uzatvorených prevádzkových alebo koncesných zmlúv bude ich súlad so schválenými podmienkami overovaný v štádiu predkladania žiadosti o poskytnutie NFP (ako jedno z kritérií oprávnenosti a úplnosti). 
Na záver uvádzame prehľadnú tabuľku potenciálnych dopadov obidvoch alternatív.

	Dopad na verejné financie	Dopad na obyvateľstvo	Dopad na životné prostredie	Dopad na podnikateľské prostredie	
Alternatíva 1
(zdĺhavý proces posudzovania/
schválená EK)	Hrozí nedodržanie pravidla n+3, resp. n+2 – nevyčerpanie, resp. strata 126 303 129 Eur určených pre prioritnú os 1.1 a 1.2

/ bez negatívneho dopadu
	Bez negatívneho dopadu	Pozitívny dopad na plnenie smernice Rady 91/271/EHS	Negatívny vplyv na zachovanie konkurenčného prostredia	
Alternatíva 1
(zdĺhavý proces posudzovania/
neschválená EK)	Hrozí nedodržanie pravidla n+3, resp. n+2 – nevyčerpanie, resp. strata 126 303 129 Eur určených pre prioritnú os 1.1 a 1.2

/ v krajom prípade riziko finančných korekcií zo strany EK až vo výške 100%, t.j.  

890 643 065 Eur
	V krajom prípade riziko finančných korekcií zo strany EK až vo výške 100%, t.j.  
bolo by podľa OP ŽP dotknutých 

5 054 900 EO
	Negatívny dopad na plnenie smernice Rady 91/271/EHS	Negatívny vplyv na zachovanie konkurenčného prostredia	
Alternatíva 2
(vylúčenie PVS, a.s. a StVS, a.s.*)	21 miliárd Skk**	886 140 EO**	Negatívny dopad na plnenie smernice Rady 91/271/EHS	Zabránenie vytváraniu nežiaducich monopolov pre subjekty privátneho sektora	
Alternatíva 2
(všetci potenciálni prijímatelia)	Bez negatívneho dopadu	Bez negatívneho dopadu	Pozitívny dopad na plnenie smernice Rady 91/271/EHS	Zabránenie vytváraniu nežiaducich monopolov pre subjekty privátneho sektora	

* V prípade, že uvedené dve vodárenské spoločnosti neuzatvoria nové prevádzkové zmluvy na prevádzkovanie novovybudovanej infraštruktúry alebo neskrátia čas účinnosti existujúcich prevádzkových zmlúv.
** číselné údaje finančného dopadu na štátny rozpočet SR a počet dotknutých EO v aglomeráciách nad 2000 EO uvedené v liste predsedu Združenia miest a obcí Slovenska predsedovi vlády SR (list č. 561/2008 z 7. apríla 2008) sa týkajú nákladov spojených s realizáciou záväzkov SR v súvislosti s plnením smernice Rady 91/271/EHS, ale skutočná výška finančných prostriedkov ES bude reálne predstavovať iba určité percento z uvedenej sumy.