Vyhodnotenie plnenia úloh akčného plánu v roku 2004 a návrh akčného plánu realizácie úloh na rok 2005, ktoré vyplývajú z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v SR do roku 2007

I.
Vyhodnotenie plnenia úloh akčného plánu v roku 2004

Vyhodnotenie akčného plánu realizácie úloh v roku 2004 vychádza z údajov, ktoré si Ministerstvo školstva SR vyžiadalo od jednotlivých rezortov a vyšších územných celkov a ktoré uviedli vo svojich správach o činnosti vo vzťahu k deťom a mládeži za rok 2004, ďalej z oficiálnych štatistických údajov a z údajov, ktoré má Ministerstvo školstva SR k dispozícii v rámci svojej koordinačnej, analytickej a výskumnej činnosti. 

1. Vyhodnotenie plnenia hlavných úloh akčného plánu pre rok 2004
Prevažná časť hlavných úloh stanovených Akčným plánom pre rok 2004 mala dlhodobý charakter, prípadne ich plnenie ovplyvňovali zmeny spôsobené prebiehajúcim procesom decentralizácie a modernizácie verejnej správy, (pričom na všetkých úlohách sa priebežne pracuje od roku 2003).
Na príprave návrhu zákona o mládeži sa v roku 2004 nepracovalo z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov na zabezpečenie úlohy. Pozornosť však bola venovaná analýze stavu legislatívneho prostredia práce s mládežou v SR a v štátoch EÚ. V analýze sa bude pokračovať aj v roku 2005 s cieľom predložiť na rokovanie vlády SR návrh Legislatívneho zámeru. Úloha priebežne plnená.
Ministerstvo spravodlivosti SR pokračovalo v príprave legislatívneho zámeru rekodifikácie Občianskeho zákonníka, ktorý bude obsahovať popri všeobecných ustanovení v samostatných častiach i právo nehmotných vecí, rodinné právo, vecné právo, záväzkové právo a dedičské právo. Úloha splnená.
V júni 2004 predložilo Ministerstvo spravodlivosti SR do legislatívneho procesu návrh zákona o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „vládny návrh“). Vládny návrh schválila vláda SR na svojom zasadnutí dňa 19. 8. 2004 a prijala k nemu uznesenie č. 818. V súčasnosti je vládny návrh prerokúvaný v Národnej rade SR. Úloha splnená. 

Do legislatívneho procesu bol predložený aj návrh zákona o mediácii a o doplnení niektorých zákonov, ktorý bol publikovaný v Zbierke zákonov pod číslom 420/2004 Z. z. s účinnosťou od 1. 9. 2004.
Trestnoprávnu ochranu detí rieši rekodifikácia trestného zákona, ktorá v osobitnej časti pri jednotlivých trestných činoch sprísňuje tresty, a to aj v oblasti trestných činov páchaných na deťoch. Postavenie mladistvého v trestnom konaní, účinnosť, rýchlosť a pružnosť spôsobu trestného konania zásadne rieši návrh rekodifikácie trestného poriadku, ktorý zakotvuje nový spôsob konania – „konanie o dohode“. Rekodifikácia trestných kódexov sa v súčasnosti predkladá do Národnej rady Slovenskej republiky na schválenie. Úloha splnená.
Koncepcia výchovy a vzdelávania v SR na najbližších 15 až 20 rokov (projekt Milénium) sa postupne rozpracovávala a realizovala. Ide o dlhodobý proces, ktorý je priebežne plnený. Úloha priebežne plnená.
Rada Európy zmenila termín predloženia Správy o stave národnej politiky mládeže v SR pre Radu Európy (National Youth Policy Review) z októbra 2004 na október 2005. Konečná verzia tejto správy bude predložená do vlády SR v máji 2005. Úloha priebežne plnená.
Návrh vládneho grantového programu na podporu činnosti miestnych samospráv v oblasti práce s deťmi a mládežou s účinnosťou v roku 2005 a vytvorenie finančného zdroja na jeho krytie sa nerealizoval z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov Ministerstva školstva SR. Podpora práce s deťmi a mládežou vo voľnom čase v školách a školských zariadeniach bola v zmysle zákona 597/2003 Z. z. riešená formou vzdelávacích poukazov. Okrem toho bolo v rámci programu „Otvorená škola – oblasť športu“ podporených 340 základných a stredných škôl v celkovej sume viac ako 25 mil. Sk. Tento program bol súčasťou podujatí Roku vzdelávania prostredníctvom športu (EYES 2004).

2. Vyhodnotenie plnenia úloh v oblasti rodiny a výchovy pre rok 2004 
Oblasť rodiny a výchovy v štátnej politike vo vzťahu k deťom a mládeži veľmi úzko súvisí so životnou úrovňou obyvateľstva, ktorá ovplyvňuje i trend vývoja charakteristických demografických znakov. Plnenie poslania a základných funkcií rodiny ovplyvňovala i životná úroveň. V minulom roku sa mierne zvyšovali reálne mzdy, pričom sa zvyšovali životné náklady rodín. 
V demografickom vývoji došlo v posledných dvoch rokoch k významnej zmene. Po 23 rokoch neustáleho znižovania počtu živo narodených detí a pôrodnosti sa na Slovensku medziročne zvýšil počet narodených detí a miera pôrodnosti. K zmenám v doterajších trendoch dochádzalo aj v ďalších demografických procesoch. Postupne sa zvyšovala sobášnosť a došlo i k zníženiu rozvodovosti. Znižovanie celkového počtu obyvateľov zatiaľ vyvažuje kladný migračný prírastok, keď sa na Slovensko oficiálne prisťahováva viac osôb, ako vysťahováva. Občania SR oproti roku 2003 pozitívnejšie hodnotili podmienky súkromného života a zvýšil sa počet tých, ktorí deklarujú spokojnosť s uplynulým rokom v osobnom živote aj v celoslovenskom rozmere (Ústav pre výskum verejnej mienky pri ŠÚ SR, december 2004). Zároveň klesol podiel tých, ktorí hodnotia uplynulý rok ako zlý. 
Uvedené údaje svedčia o tom, že rodina sa novým spoločenským podmienkam úspešne prispôsobuje v prospech kvality rodinných vzťahov a vzájomnej podpory jej členov. To však neznamená, že by v tejto oblasti rodiny na Slovensku nezápasili s problémami. Stále rezonuje problém narastania sociálnopatologických javov v rôznych oblastiach života rodiny, čo sa negatívne odráža na narastaní sociálnopatologického správania detí a mládeže. Samosprávne kraje, krajské školské úrady a miestne samosprávy v spolupráci s mimovládnymi organizáciami rozšírili na mnohých miestach republiky možnosti a podporu aktivít pre deti, mládež a rodičov v oblasti mimoškolskej výchovy. Rovnako zabezpečovali verejnú osvetu v oblasti prevencie sociálnopatologických javov na miestnej úrovni a podporovali projekty zamerané na osvetu rodičovskej verejnosti. V rámci personálnych a finančných možností bola posilňovaná preventívna, výchovná a poradenská práca s biologickou rodinou, z ktorej bolo dieťa umiestnené do ústavnej výchovy a hľadali sa možnosti na jeho návrat späť do rodiny. 
Úspešne pokračovala transformácia detských domovov a špeciálnych škôl internátnych v súlade s harmonogramom na rok 2004 v spolupráci Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstva školstva SR a krajských školských úradov. 
Školy s integrovanými žiakmi so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami vytvárali pracovné úväzky pre školských špeciálnych pedagógov a realizovali v praxi inštitút asistenta učiteľa v závislosti od možností ich finančného zabezpečenia. Úspešne pokračovala implementácia vzorového individuálneho reedukačného programu v rutinnej praxi diagnostických centier a reedukačných domovov. 
Dôležitou súčasťou zvyšovania kvality výchovných procesov bola metodická príprava regionálnych supervízorov rovesníckych programov v súčinnosti rezortu školstva a rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny, ako aj vytvorenie pracovných miest špecializovaných zamestnancov verejnej správy pre oblasť prevencie sociálnopatologických javov detí a mládeže na krajských úradoch, ktorí koordinovali aktivity v danej oblasti. 
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR poskytovalo mestám a obciam dotácie na výstavbu obecných nájomných bytov pre domácnosti s nižšími príjmami aj pre mladé rodiny s maloletými deťmi, ktoré upravuje smernica MVRR SR č.2/2004, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na obstarávanie nájomných bytov. 
Pre občanov prepustených z ústavnej, resp. ochrannej výchovy po dovŕšení plnoletosti boli vytvorené podmienky na získanie vlastného bývania formou poskytovania zvýhodnených úverov z prostriedkov Štátneho fondu rozvoja bývania podľa zákona č.607/2003 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania (úver sa poskytuje až do výšky 100% z obstarávacej ceny; výstavba bytu limitovaná do 800.000,- Sk; kúpa bytu limitovaná do 1.000.000,- Sk). Samosprávne kraje teda tiež mohli pokračovať vo výstavbe nových nájomných domov pre mladé rodiny a v budovaní prechodných ubytovacích zariadení pre mladé rodiny v kríze s možnosťou poskytovania odbornej pomoci. Rovnaká situácia vládla i v oblasti vybudovania útulkov pre mladých ľudí, ktorí do osemnásteho roku veku boli umiestnení v náhradných výchovných zariadeniach. V tejto oblasti sú však ešte stále rezervy, ktoré súvisia najmä s finančnými možnosťami, kde požiadavky vysoko prekračujú možnosti. 
Samosprávne kraje v Košiciach a Banskej Bystrici v spolupráci s Ministerstvom školstva SR zriadili regionálne centrá mládeže ako súčasť centier voľného času, ktorých sú zriaďovateľmi. Úlohou týchto regionálnych centier mládeže je napomáhať rozvoju regionálnej politiky mládeže prípravou analýz, návrhov koncepcií samosprávneho kraja v oblasti politiky mládeže a pri vzdelávaní profesionálnych a dobrovoľných pracovníkov s mládežou. Regionálne centrá mládeže úzko spolupracujú s regionálnymi radami mládeže, ktoré zastupujú detské a mládežnícke organizácie pôsobiace na území samosprávneho kraja. Zatiaľ najefektívnejší systém politiky detí a mládeže bol uplatňovaný v Žilinskom samosprávnom kraji, v ktorom vyšší územný celok rozpracoval koncepciu práce s deťmi a mládežou a úspešne ju realizoval v spolupráci s Radou mládeže Žilinského kraja, a v súčinnosti s orgánmi miestnej štátnej správy a samosprávy. 
V rámci zvýšenia informácií v oblasti metodickej a poradenskej činnosti samosprávnych krajov v oblasti práce s deťmi a mládežou sa realizovali semináre vo všetkých krajoch SR a celoslovenský seminár, iniciované Ministerstvom školstva SR, ktoré rozprúdili živý dialóg o možnostiach efektívneho uplatňovania politiky detí a mládeže v regiónoch Slovenska. 

3. Vyhodnotenie plnenia úloh v oblasti vzdelávania a výchovy pre rok 2004
Jednou z najdôležitejších úloh vyplývajúcich z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v SR do roku 2007, je zabezpečenie kvalitného vzdelávania a výchovy. Efektívny a kvalitný systém výchovy a vzdelávania, ako aj zaistenie rovnosti príležitostí v prístupe k vzdelávaniu predstavuje zdroj dlhodobej prosperity štátu a všestranného rozvoja osobnosti jeho občanov. Nový zákon o financovaní škôl a školských zariadení, ktorý nadobudol účinnosť od 1.1.2004, zaviedol systém normatívneho financovania. Súčasťou tohto zákona je aj podpora voľnočasových aktivít detí a mládeže v školách a školských zariadeniach, ktorý bol prvýkrát aplikovaný v mesiacoch september až december. Základnou úlohou v tomto období bolo tento nový systém podpory práce s deťmi a mládežou odskúšať a skúsenosti využiť pri plánovaní podpory v školskom roku 2005/2006. 
Nový zákon č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý bol v účinnosti tiež od 1. 1. 2004, vytvoril okrem iného ideálny systém na vzdelávanie detí a mládeže v oblasti aktívneho demokratického občianstva. Zákon vytvoril legislatívny priestor na fungovanie žiackych školských rád, ktorých základným cieľom je obhajovať práva žiakov vo vzťahu k vedeniu školy. Koncom roka 2004 pôsobili tieto rady až v 60 % škôl a školských zariadení. 
Ministerstvo školstva SR v súčinnosti s krajskými školskými úradmi vymedzilo funkciu koordinátora prevencie kriminality, drogových závislostí a iných sociálnopatologických javov, koordinátora škôl podporujúcich zdravie a koordinátora environmentálnej výchovy na všetkých typoch škôl. 
Na zvýšenie efektivity prevencie sa realizovala špecializovaná príprava zamestnancov samosprávnych orgánov, vykonávajúcich sociálnu prevenciu so zameraním na škodlivé formy závislosti (drogy, gamblerstvo) a patologické javy, ako je šikanovanie, kriminalita, intolerancia a pod. Veľká pozornosť bola venovaná najmä dodržiavaniu práv dieťaťa.
Ministerstvo kultúry SR v spolupráci s Ministerstvom školstva SR naďalej vytvárali podmienky na to, aby sa do učebných plánov základných a stredných škôl na Slovensku mohlo zapracovávať rozširovanie vzdelávania detí a mládeže vyučovacími blokmi v kultúrnych inštitúciách (galériách, múzeách, knižniciach, osvetových strediskách, divadlách, hudobných inštitúciách, hvezdárňach) a aby sa ich pevnou súčasťou stala výučba ku kultúrnemu dedičstvu, tradíciám a ľudovej kultúre. 
Vytvárali sa podmienky na rozvoj mimoriadne nadaných detí a mládeže formou ich zapájania do predmetových olympiád, športových a iných súťaží na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej, štátnej a medzinárodnej). Definitívne sa doriešil spôsob ich financovania, čo môže pozitívne ovplyvniť ďalší rozvoj práce s nadanými deťmi a mládežou. 
S cieľom uľahčiť integračný proces žiadateľom o udelenie azylu, cudzincom s udeleným azylom a ich školopovinným deťom sa pokračovalo v zabezpečovaní kurzov slovenského jazyka v zariadeniach Migračného úradu Ministerstva vnútra SR v spolupráci s Ministerstvom školstva SR.

4. Vyhodnotenie plnenia úloh v oblasti prípravy na budúce povolanie a sociálnej integrácie pre rok 2004
Oblasť politiky zamestnanosti mladých ľudí ako aj ostatných neoddeliteľných súčastí tohto procesu je zakotvená vo viacerých dokumentoch, ktoré sú v súlade s požiadavkami EÚ:
-	Národný program výchovy a vzdelávania na najbližších 15 až 20 rokov,
-	projekt Milénium, strategická vízia reformy  systému vzdelávania v SR,
-	Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky, 
-	Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR, 
-	Národný rozvojový plán – sektorový operačný plán Ľudské zdroje. 
Vďaka aktívnej politike zamestnanosti Slovensko v minulom roku zaznamenalo pokles nezamestnanosti obyvateľstva. Rezort práce, sociálnych vecí a rodiny a rezort školstva v spolupráci so samosprávnymi krajmi a miestnou samosprávou sa snažil zlepšovať komunikáciu medzi inštitúciami vzdelávania, zamestnávateľskou sférou a úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny. Tieto podporovali priamy vstup podnikateľskej sféry do odbornej prípravy a vzdelávania v stredných odborných školách a stredných odborných učilištiach s cieľom lepšieho uplatnenia absolventov na trhu práce. Zamestnanosť mladých ľudí podporoval aj zavedený poradensko-počítačový program „Sprievodca svetom povolaní“ do edukačného balíčka projektu Infovek na rok 2004. 
Dôležitú úlohu zohrávali v živote žiakov a študentov výchovní poradcovia na školách, ktorí prakticky sfunkčnili vzťah medzi profesionálnou orientáciou žiakov, obsahom vzdelávania a požiadavkou trhu práce. 
V roku 2004 sa v pôsobnosti úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, resp. Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny realizovali viaceré líniové aktivity v rámci SOP ľudských zdrojov – Národný projekt I. na podporu zamestnávania nezamestnaných s dôrazom na znevýhodnené skupiny na trhu práce – aktivity a projekty, ktoré sa sústreďovali okrem iného aj na podporu absolventov škôl, evidovaných úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny a ktorí v zmysle zákona č.5/2004 o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov boli jednou zo znevýhodnených skupín na trhu práce. Okrem toho bol realizovaný Národný projekt III. (zameranie na obsah vzdelávacích projektov), Národný projekt VII. (zvýšenie kvality a rozsahu služieb zamestnanosti prostredníctvom informačných a poradenských a odborných poradenských nástrojov a služieb), Národný projekt VIII. (zvýšenie rozsahu a kvality poskytovania sprostredkovateľských služieb) a Národný projekt VIII. (absolventská prax). 
Realizovali sa individuálne akčné plány pre evidovaných uchádzačov o zamestnanie, ktorí boli v evidencii najmenej 3 mesiace. Od 1. 3. 2004 do 31. 10. 2004 sa v rámci celej SR realizovalo celkom 182 156 individuálnych akčných plánov, z toho 21 228 v rámci Národného projektu VII. Najvyšší počet klientov tvorili mladí ľudia vo veku do 25 rokov, absolventi stredných a vysokých škôl, ľudia s neukončeným vzdelaním, prípadne bez odbornej kvalifikácie. 
V roku 2004 sa vytvorili legislatívne podmienky, ktoré sledovali aj podporu integrácie občanov so zdravotným postihnutím vrátane zdravotne postihnutej mládeže, na trh práce (zákon č.5/2004 Z. z.) ako aj podporu školskej integrácie žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami v základných školách a stredných školách (zákon č. 29/1984 Zb. v znení zákona č. 365/2004 Z. z.).

5. Vyhodnotenie plnenia úloh v oblasti životného štýlu pre rok 2004 
Najvýznamnejšie sa osobitosť životného štýlu detí a mládeže prejavuje v aktivitách vykonávaných vo voľnom čase, v motivácii a prístupe ku vzdelaniu, k vlastnému zdraviu a k širšiemu spoločenskému prostrediu.
 Starostlivosť o zdravie mladej generácie a pestovanie pozitívnych životných návykov v oblasti prevencie vlastného zdravia je jednou z dôležitých oblastí životného štýlu mladých ľudí. Ministerstvo zdravotníctva SR sa kontinuálne zaoberalo a podieľalo na aktualizácii a monitorovaní stavu v epidemiológii požívania alkoholu, tabaku a ostatných drog so zameraním na deti a mládež. Výsledky boli pravidelne zverejňované a využívané v rámci programov na ochranu zdravia a zdravého spôsobu života detí a mládeže. 
Projekt „Školy podporujúce zdravie“ bol realizovaný, koordinovaný a odborne usmerňovaný v súčinnosti Ministerstva školstva SR a Ministerstva zdravotníctva SR, ktoré v školách zaradených do projektu vykonávali cielený štátny zdravotný dozor. Ide o dlhodobý projekt, ktorý sa priebežne zaoberá sledovaním a vyhodnocovaním podmienok výchovno-vzdelávacieho procesu, spoločného stravovania a pohybovej aktivity. Jeho základnými cieľmi sú podpora zdravia a zlepšovanie životného prostredia v praktickom živote.  
Vzťah životného štýlu, zdravia a prevencie sú od roku 2003 zaradené do študijného programu Fakulty verejného zdravotníctva a školiacich aktivít Slovenskej zdravotníckej univerzity s akcentom na životný štýl pracujúceho dorastu a ochranu zdravia detí a mládeže. 
Pokračovalo sa v sledovaní kvality jednotlivých zložiek životného prostredia a vyhodnocovaní ich vplyvu na zdravotný stav mládeže a detí prostredníctvom štátnych zdravotných ústavov a v realizácii prieskumu zameraného na prevenciu chybného držania tela u školopovinných detí. Prebiehal monitoring aktuálnej situácie v epidemiológii požívania alkoholu, tabaku a drog na Slovensku a v Bratislave deťmi a mládežou. V rámci prevencie negatívnych spoločenských javov sa ďalej rozvíjala spolupráca s pedagogicko-psychologickými poradňami (PPP), ktoré sa podieľali na realizácií jednotlivých projektov. Tieto metodicky garantovali prácu s deťmi a mládežou na miestnej úrovni, pričom spolupracovali s Výborom ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog a Protidrogovým fondom. Zapájali sa i do medzinárodnej spolupráce, napr. pri realizácii projektov primárnej prevencie kriminality a drogových závislostí ako LUMIPER, MATA II, Správaj sa normálne, Peer programy, atď.
Pokračoval proces komplexnej zdravotnej výchovy zameranej na správnu životosprávu, osobnú hygienu, výchovu k rodičovstvu, boj proti alkoholizmu, fajčeniu, toxikománii a iným závislostiam. Zdravotná výchova sa realizovala aj prostredníctvom projektu Národného programu podpory zdravia, škôl podporujúcich zdravie (ŠPZ) v súčinnosti s koordinátorom. Rezort zdravotníctva a rezort životného prostredia naďalej vytvárali podmienky na zvýšenie preferencie hodnôt a aktivít zdravého životného štýlu mladej generácie prostredníctvom finančnej podpory projektov zameraných na výchovu a vzdelávanie detí a mládeže. 
Inštitúcie v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva kultúry SR zabezpečovali prípravu učiteľov, vychovávateľov a aktivistov občianskych združení detí a mládeže orientovaných na zapájanie detí a mládeže do aktívnych foriem kultúry. 

6. Vyhodnotenie plnenia úloh v oblasti občianskej a politickej participácie detí a mládeže pre rok 2004 
Participácia detí a mládeže v najširšom slova zmysle predstavuje spôsob, ako žiť v demokracii. Neznamená iba fyzickú prítomnosť na aktivitách, ale predovšetkým vnútornú zainteresovanosť. Tá vyžaduje prevzatie spoluzodpovednosti za rozhodovanie, následné konanie a skvalitňovanie života v komunite. Zmyslom participácie je poznávať a uplatňovať demokratické princípy občianskej spoločnosti už od detstva nielen na základe pochopenia vonkajších atribútov demokracie (napr. mechanizmu volieb, inštitúcií verejnej správy a pod.), ale ako priebežný, trvalý, aktívny a zodpovedný podiel na živote a rozvoji mikro, mezo aj makro prostredia. Participácia detí a mládeže neznamená konfrontáciu s názormi a postojmi dospelých, ale vytváranie podmienok pre spoločné rozhodovanie dospelých a mladých ľudí vo veciach, ktoré sa ich dotýkajú. 
V zmysle úloh koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži sa v minulom roku kládol dôraz na zlepšovanie prístupu mladých ľudí k novým informáciám a možnosti spoluúčasti na riadení vecí verejných. V tejto súvislosti sa mali rozvíjať miestne informačné služby, ktoré mali reagovať na potreby mladých ľudí, poskytovanie kvalitných aktuálnych informácií a ich zapojenie do siete. Situácia v oblasti participácie v jednotlivých regiónoch republiky sa však v minulom roku odlišovala, pričom je predpoklad, že situácia v jednotlivých regiónoch sa aj naďalej bude meniť a zaznamenávať ešte väčšie rozdiely, s ohľadom na spoločensko-ekonomické možnosti orgánov štátnej správy, územných samospráv, ale i na možnosti a aktivity mimovládnych organizácií. 
Jedným z indikátorov spoluúčasti mladých ľudí na občianskom živote na regionálnej a miestnej úrovni je zakladanie a činnosť žiackych školských rád, mládežníckych a študentských parlamentov, prostredníctvom ktorých môžu vyjadrovať svoje názory na život v komunite a možnosť zapojenia sa do procesu zveľaďovania prostredia obce a mesta. Výskum realizovaný v roku 2004 Ústavom informácií a prognóz školstva SR poukázal na formalizmus a nízku mieru zapojenia sa detí a mládeže. V procese aktivizácie prejavov demokratického občianstva detí a mládeže zohrávali kľúčovú úlohu školské rady, územné samosprávy, školy a školské zariadenia a mimovládne organizácie. Tieto rôznymi aktivitami podporovali dialóg medzi mladými ľuďmi, predstaviteľmi verejnej správy na miestnej, regionálnej, štátnej úrovni aj medzištátnej úrovni. Snažili sa vytvárať podmienky preto, aby sa spoločenského dialógu mohli zúčastňovať aj mladí ľudia, ktorí nie sú členmi občianskych združení ani záujmových organizácií.  
Napriek priorite, ktorá je oblasti participácie detí mládeže už viac rokov venovaná, obce a vyššie územné celky mali len obmedzené finančné prostriedky na vytváranie vhodných podmienok na jej uplatňovanie. Predpokladáme, že fiškálna decentralizácia v roku 2005 môže postupne riešiť aj túto otázku. Prínosom do budúcnosti môže byť aj v roku 2004 rozbehnutá spolupráca Združenia miest a obcí Slovenska s Radou mládeže Slovenska. Týmto sa môže okrem iných foriem – ako napríklad možnosti účasti zástupcov mládeže na zasadnutiach zastupiteľstiev a na práci jednotlivých komisií, miestnych a regionálnych periodík, oznamov na verejných tabuliach a pod. zvýšiť informovanosť mladých ľudí o spoločenskom živote v obciach a mimo nich.
Doteraz nebol pripravený komplexný a funkčný systém odbornej prípravy zamestnancov samospráv pre tvorbu a realizáciu politiky mládeže v miestnych podmienkach. Pritom skúsenosti z relevantných oblastí uplatňovania sektorových politík v praxi svedčia o tom, že odborná príprava zodpovedných zamestnancov je nevyhnutnou súčasťou implementácie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži na úrovni regiónov, pričom je potrebná koordinácia na úrovni samospráv. 

7. Vyhodnotenie plnenia úloh v oblasti mobility mládeže a Európskych záležitostí pre rok 2004
Do histórie Slovenskej republiky vošiel rok 2004 ako rok vstupu do Európskej únie. Pre mládež na Slovensku to znamená preukázať v praxi schopnosť žiť a pracovať v multikultúrnom prostredí Európskej únie, tolerovať rôzne národy a národnosti a participovať na verejnom živote v kontexte spoločných hodnôt členských štátov Európskej únie.  
Nový koncept medzinárodnej práce s mládežou obsahuje niekoľko významných prvkov, ktoré ju charakterizujú a stali sa jej neoddeliteľnou súčasťou, preto sa musia odraziť aj v mládežníckej politike štátu. Okrem nových prvkov, ktoré sú charakterizované interkultúrnym učením, aktívnou participáciou mládeže na spoločenskom živote, uľahčením prístupu k informáciám, zohrávajú v integračnom procese kľúčovú úlohu všetky formy mobility. Od roku 2000 je Slovensko zapojené do programu Európskej komisie – Mládež.  
Ministerstvo školstva SR využíva doterajšie skúsenosti z medzinárodnej práce s mládežou pri podpore integrácie slovenských mladých ľudí do Európskej únie, pričom prihliada na dôležitosť podpory medzinárodnej spolupráce občianskych združení a mimovládnych mládežníckych organizácií a na lepšiu prípravu pracovníkov s mládežou v medzinárodných aktivitách. Finančne podporovalo aktivity medzinárodnej spolupráce občianskych združení a mimovládnych organizácií detí a mládeže, čím umožnilo ďalšie vzdelávacie a školiace aktivity spojené s účasťou slovenských organizácií v medzinárodných sieťach.
Na úrovni miestnej práce s mládežou sa začala mobilita mládeže v uplynulom roku viacej využívať vďaka zvýšenej propagácii a pozitívnej spätnej väzbe na rozvoj osobnostných vlastností mladého človeka v prospech vlastnej a komunitnej prosperity. 
Vytvorený komunikačno-informačný systém „First class“ EURODESK poskytoval mladým ľuďom informácie o možnostiach v oblasti štúdia, práce a voľného času, prostredníctvom grantových programov Európskej únie. V rámci neho sa vymieňali aktuálne informácie z oblasti mobility, mohla sa žiadať alebo poskytovať vzájomná pomoc a poradenstvo. Aktívnu úlohu v tejto oblasti zohrávali informačné centrá mladých, ktoré priamo v regiónoch využívajú systém „First class“ na informovanie mladých ľudí o možnostiach zahraničných ponúk a informovanie zahraničných kancelárii EURODESKU o miestnych a regionálnych projektoch na Slovensku. 
Aktivity týždňa s programom Mládež účinne pomohli spropagovať konkrétne projekty a grantové programy Európskej únie vo vzťahu k verejnosti a prezentovať jej politiku detí a mládeže. V roku 2004 mala Slovenská republika na realizáciu komunitného programu EK Mládež približne dvojnásobný objem finančných prostriedkov ako v roku 2003, čím sa vytvorili mimoriadne dobré podmienky na realizáciu projektov neformálneho vzdelávania mládeže. 
Aj niektoré samosprávne kraje a orgány miestnej samosprávy v spolupráci s mimovládnymi organizáciami nadviazali a podporovali konkrétnu spoluprácu škôl a školských zariadení, mimovládnych organizácií a iných subjektov pracujúcich s mládežou s ich partnermi v zahraničí, najmä v krajinách V4. Restom do budúcnosti ostáva naopak vyššia podpora odbornej a jazykovej prípravy mladých ľudí pracujúcich s deťmi a mládežou. 

II. 
Návrh akčného plánu realizácie úloh na rok 2005, ktoré vyplývajú z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v SR do roku 2007

Koncepcia štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v SR do roku 2007 (ďalej len „koncepcia“), bola schválená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 1213 z 19. 12. 2001. Na základe záväznosti plnenia tohto dokumentu je každoročne vypracovaný Akčný plán, ktorý formuluje aktuálne úlohy pre jednotlivé oblasti zohľadňujúc priority na základe potrieb podľa ukazovateľov stavu politiky detí a mládeže v celoslovenskom meradle zachovávajúc prierezový charakter štátnej politiky premietnutý do všetkých rezortov.  
Koncepcia bola spracovaná v období, keď ešte neboli jasné úlohy a postupy decentralizácie verejnej správy. 
V roku 2005 v plnom rozsahu kompetencií začína fungovať decentralizácia verejnej správy spolu s fiškálnou decentralizáciou. Samosprávne kraje v súčinnosti s regionálnymi radami mládeže a viacero miestnych samospráv vypracovávajú vlastné plány rozvoja práce s deťmi a mládežou. Vytvára sa tak postupne priestor na realizáciu štátnej politiky na troch úrovniach:
-	celoštátnej, ktorú plánujú a realizujú ústredné orgány štátnej správy. Koordinátorom jej realizácie je Ministerstvo školstva SR, ktorému táto povinnosť vyplýva zo zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov,
-	regionálnej, ktorú plánujú a realizujú samosprávne kraje v úzkej súčinnosti s regionálnymi radami mládeže,
-	miestnej, ktorú plánujú a realizujú obce a mestá v úzkej súčinnosti so zástupcami mládeže (miestne parlamenty mládeže, miestne rady mládeže a pod.).

Návrh akčného plánu realizácie úloh na rok 2005, ktoré vyplývajú z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v SR do roku 2007, je navrhovaný po predchádzajúcej konzultácii s rezortmi, ktorých sa problematika dotýka a vychádza z údajov, ktoré si Ministerstvo školstva SR vyžiadalo od jednotlivých rezortov a vyšších územných celkov, ako aj z údajov, ktoré má Ministerstvo školstva SR k dispozícii v rámci svojej koordinačnej činnosti. 
Do akčného plánu boli zapracované aj niektoré priority politiky mládeže, ktoré pre SR vyplývajú z dokumentov Európskej únie a Rady Európy. Ide predovšetkým o nasledovné dokumenty a úlohy:
-	Rezolúcia zo 6. konferencie európskych ministrov zodpovedných za mládež, Solún, november 2002,
-	Revidovaná Európska charta o účasti mladých ľudí na miestnom a regionálnom živote, RE, máj 2003, 
-	Biela kniha Európskej komisie o politike mládeže „Nový stimul pre Európsku mládež, 2001,
-	Rezolúcia Rady EÚ o spoločných cieľoch pre participáciu a informovanosť mladých ľudí, november 2003,
-	Rezolúcia Rady EÚ o spoločných cieľoch v oblasti mládežníckych dobrovoľníckych aktivít, november 2004.

Akčný plán na rok 2005 zachováva štruktúru a členenie jednotlivých kapitol koncepcie: 
•	Hlavné úlohy a ciele; 
•	Úlohy v oblasti rodiny a rodinnej výchovy;
•	Úlohy v oblasti vzdelávania a výchovy;
•	Úlohy v oblasti práce, prípravy na budúce povolanie a sociálnej integrácie;
•	Úlohy v oblasti životného štýlu mládeže;
•	Úlohy v oblasti občianskej a politickej participácie detí a mládeže a výchovy k aktívnemu demokratickému občianstvu;
•	Úlohy v oblasti mobility mládeže a Európskej spolupráce.
Akčný plán realizácie úloh na rok 2005 je zostavený na základe vyhodnotenia plnenia úloh akčného plánu v roku 2004. Orgánom štátnej správy úlohy ukladá, orgánom regionálnej a miestnej samosprávy a mimovládnym organizáciám formuluje odporúčania, ktoré im umožnia zapojiť sa do celonárodného a európskeho mládežníckeho diania. 
Zámerom Ministerstva školstva SR ako koordinátora plánovania a realizácie politiky štátu vo vzťahu k deťom a mládeži je, aby Akčný plán a mládežnícka politika v roku 2005 neboli len súhrnom akcií uskutočňovaných jednotlivými rezortmi pre mladých ľudí, ale skôr cieľavedomou a štruktúrovanou medziodvetvovou politikou na spoluprácu medzi rezortmi a koordináciou služieb mládeži s požiadavkou permanentného zapájania mladých ľudí do procesu.
Všeobecným cieľom akčného plánu na rok 2005 je pokračovať v realizácii politiky, ktorá bude:
-	mať medziodvetvový rozmer ako aj miestny, regionálny a národný rozmer,
-	zjednocovať vzdelávací rozmer z dlhodobej perspektívy so zreteľom na ambície mladých ľudí,
-	presadzovať nadobúdanie samostatnosti ako aj zmysel pre zodpovednosť a povinnosť, hlavne prostredníctvom mládežníckej dobrovoľníckej práce,
-	vytvárať podmienky umožňujúce aktívnu participáciu mladých ľudí na rozhodnutiach, ktoré sa ich týkajú a podporovať ich, aby sa zapájali do života svojho spoločenstva.
Prioritnými témami v politike detí a mládeže na všetkých úrovniach budú:

A. Podpora a zvyšovanie úlohy mládežníckych organizácií pri rozvoji demokratickej participácie
Ciele:
•	Podporovať detské a mládežnícke organizácie ako rozhodujúci priestor pre uplatňovanie aktívneho občianstva a podporovať zvyšovanie ich kapacity, efektívnosti a udržateľnosti. 
•	Podporovať vytváranie mládežníckych parlamentov, miestnych rád mládeže v obciach a mestách, vytvárať podmienky na ich spoluprácu s miestnou samosprávou. 
•	Vytvárať priestor pre komunikáciu s Radou mládeže Slovenska a regionálnymi radami mládeže pri implementácii mládežníckej politiky do sektorových politík (zamestnanosť mládeže, vzdelávanie, sociálna inklúzia, rodinná politika, boj proti kriminalite a pod.).
•	Podporovať uznávanie neformálneho vzdelávania mládeže získavaného predovšetkým aktívnou prácou v detských a mládežníckych organizáciách.
•	Zapojiť mládežnícke organizácie do procesov tvorby stanovísk SR k materiálom, ktoré expertné pracovné skupiny pripravujú na rokovania Rady EÚ pre vzdelávanie, mládež a kultúru.

B. Podpora vzdelávania k aktívnemu občianstvu a participácii mládeže 
Ciele: 
•	Posilňovať záujem mládeže byť aktívnymi občanmi a aktívne participovať na demokratických procesoch.
•	Dosiahnuť stav, aby v každej strednej škole aktívne fungovali žiacke školské rady, podporovať vzdelávanie členov žiackych školských rád a rozširovať dobré skúsenosti z ich činnosti.
•	Plne využiť aktivity Rady Európy, ktoré sa pripravujú v rámci roku vzdelávania k aktívnemu demokratickému občianstvu. 

C. Rozvoj vedomostí o situácii mladých ľudí a ich využitie pri plánovaní politiky mládeže
Ciele:
•	Podporovať a rozvíjať výskumné a analytické nástroje zamerané na lepšie porozumenie mládeži.
•	Postupne dobudovať sieť regionálnych centier mládeže (v Košickom a Banskobystrickom samosprávnom kraji fungujú od roku 2002 ako súčasť krajských centier voľného času) a ich činnosť sústrediť na uskutočňovanie prieskumov, analýz, navrhovanie koncepcií samosprávneho kraja v podpore práce s mládežou a na vzdelávanie dobrovoľných a profesionálnych pracovníkov s mládežou.
•	Podporovať medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu mládeže v rámci Európskej únie a Centra mládeže pri Rade Európy.
•	Uskutočniť podrobnú analýzu legislatívneho prostredia práce s mládežou a vypracovať návrh legislatívneho zámeru zákona o mládeži.
•	Využiť prípravu Národnej správy o mládeži pre Radu Európy na celonárodnú diskusiu o hlavných cieľoch politiky mládeže a nástrojoch jej realizácie v praxi.

D. Práca s mládežou a politika orientovaná proti násiliu  na deťoch a mládeži 
Ciele:
•	Rozpracovať a implementovať závery a odporúčania 7. konferencie európskych ministrov zodpovedných za mládež „Ľudská dôstojnosť a sociálna súdržnosť: politika mládeže v boji proti násiliu” (Budapešť, september 2005) v podmienkach SR.  
•	Zamerať pozornosť mládežníckych organizácií na potrebu boja proti násiliu vo vzťahu k deťom a mládeži a na výchovu k rovnosti príležitostí.

Akčný plán politiky mládeže v jednotlivých sektorových politikách

1. Úlohy v oblasti rodiny a výchovy  
1.1	Naďalej posilňovať preventívnu, výchovnú a poradenskú prácu s biologickou rodinou, z ktorej je dieťa umiestnené do ústavnej výchovy, a tým aj hľadanie možností jeho návratu do rodiny, tzv. inštitút náhradnej rodiny. 
Gestor: MPSVR SR 
1.2	V rámci prevencie drogových závislostí a iných sociálnopatologických javov sa zameriavať na  preventívne opatrenia a projekty škôl a školských zariadení, podporu skvalitnenia výkonu sociálnej prevencie a sociálnej kurately pre deti a mládež a na ďalšie rozširovanie resocializačnej starostlivosti o drogovo závislých. 
Gestor: MPSVR SR v spolupráci s MZ SR
1.3	Vytvárať primerané podmienky na aplikáciu opatrení sociálno-právnej ochrany detí a sociálnej kurately v praxi, s dôrazom na odbornú prípravu a napĺňanie kvalifikačných predpokladov zamestnancov pôsobiacich v danej oblasti.
Gestor: MPSVR SR v spolupráci s obcami a vyššími územnými celkami
1.4	Pokračovať v procese transformácie ústavnej výchovy v detských domovoch a v špeciálnych školách internátnych.
Gestor: MPSVR SR v spolupráci s MŠ SR
1.5	V rámci ekonomických možností vytvárať podmienky na budovanie nájomných bytov pre mladé rodiny. 
Gestor: MVRR SR v spolupráci s obcami a vyššími územnými celkami
1.6	Vytvárať podmienky na zabezpečovanie bývania pre mladých ľudí, ktorí sú prepustení z ústavnej/ochrannej výchovy po dovŕšení plnoletosti. 
Gestor: MVRR SR v spolupráci s obcami a vyššími územnými celkami

2. Úlohy v oblasti vzdelávania a výchovy 
2.1	Rozpracovať rezolúciu Rady EÚ pre vzdelávanie, mládež a kultúru o Pakte mládeže (zapracovanie niektorých oblastí politiky mládeže do Lisabonskej stratégie). 
Gestor: MŠ SR
2.2	 Zvýšiť kvalitu vzdelávacieho systému, zamerať sa na obmedzenie počtu detí opúšťajúcich školy bez úspešného absolvovania základnej školskej dochádzky a získania odbornej kvalifikácie. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s obcami a vyššími územnými celkami
2.3	Vytvárať vhodné podmienky na rozvoj mimoriadne nadaných detí predovšetkým v prírodovedných disciplínách a informačných technológiách a v širšej miere ich zapájať do národných a medzinárodných súťaží. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so zriaďovateľmi škôl a školských zariadení
2.4	Ďalej rozvíjať projekt „otvorená škola“, vytvárať vhodné podmienky na mimoškolské aktivity a neformálne vzdelávanie detí a mládeže. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so zriaďovateľmi škôl a školských zariadení a MVO
2.5	Vypracovať koncepciu mediálnej výchovy v systéme formálneho a neformálneho vzdelávania, na základe ktorej by bolo možné v budúcnosti zaradiť problematiku vplyvu masovokomunikačných prostriedkov na človeka do obsahu učiva stredných škôl a programov neformálnej výchovy. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s MK SR
2.6	Naďalej vytvárať materiálne, technické a personálne podmienky na plné využívanie internetu v školách na rozvoj a skvalitnenie vzdelávacieho procesu. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so zriaďovateľmi škôl a školských zariadení
2.7	V učebných osnovách vybratých všeobecnovzdelávacích predmetov na základných a stredných školách vytvoriť priestor pre demonštráciu prepojenia obsahu vzdelávania k aktivitám poskytovaných kultúrnymi zariadeniami, ktoré sú v kontexte s obsahom vzdelávania, ktoré ponúkajú informačné centrá Rady Európy, knižnice a múzeá vo všetkých regiónoch Slovenska. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so zriaďovateľmi škôl a školských zariadení
2.8	Podporovať a rozširovať aktivity vzájomnej spolupráce škôl s centrami voľného času a občianskymi združeniami v oblasti neformálneho vzdelávania s využitím vzdelávacích poukazov. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so zriaďovateľmi škôl a školských zariadení

3. Úlohy v oblasti práce, prípravy na budúce povolanie a sociálnej integrácie 
3.1	S cieľom znižovať horizontálnu profesijnú segregáciu na trhu práce SR motivovať dievčatá a chlapcov prostredníctvom kariérneho poradenstva k voľbe rodovo netradičných povolaní.
Gestor: MŠ SR v spolupráci s MPSVR SR
3.2	Pripraviť návrh stratégie celoživotného vzdelávania detí a mládeže. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s MPSVR SR
3.3	Novelizovať zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov s orientáciou na problematiku zamestnanosti mládeže. 
Gestor: MPSVR SR
3.4	Vypracovať samostatnú právnu úpravu, týkajúcu sa kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia občanov so zdravotným postihnutím, pri ktorom sa bude venovať špeciálna pozornosť deťom a mládeži. 
Gestor: MPSVR SR
3.5	Vytvárať podmienky na zlepšenie komunikácie medzi školami, zamestnávateľskou sférou a úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny pri stanovovaní priorít v rámci druhov škôl a študijných odborov s prihliadnutím na regionálne špecifiká a potreby a podporovať priamy vstup podnikateľskej sféry do odbornej prípravy a vzdelávania na SOŠ a SOU. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s ÚPSVR a zriaďovateľmi škôl
3.6	Uľahčiť mladým ľuďom vstup na pracovný trh prostredníctvom vhodných projektov a školiacich programov, ktoré môžu zvýšiť ich profesijné príležitosti. 
Gestor: ÚPSVR v spolupráci so zriaďovateľmi škôl
3.7	Vypracovať špeciálne projektové schémy s cieľom motivovať mladých ľudí venovať sa podnikateľským aktivitám. 
Gestor: MH SR v spolupráci s MŠ SR
3.8	Pokračovať v rozvoji programov kariérneho poradenstva a informačných a poradenských služieb pre mládež. 
Gestor: ÚPSVR

4. Úlohy v oblasti životného štýlu a lepšieho pochopenia mládeže 
4.1	Podporovať všetky formy výchovy k zmysluplnému využívaniu voľného času detí a mládeže v rámci formálneho a neformálneho vzdelávania. 
Gestor: MŠ SR, MK SR v spolupráci s regionálnou a miestnou samosprávou
4.2	Podporovať a realizovať programy a projekty pre deti a mládež v oblasti environmentálnej výchovy a ochrany životného prostredia. 
Gestor: MŽP SR, MŠ SR v spolupráci s regionálnou a miestnou samosprávou a MVO
4.3	Naďalej pokračovať v implementácii komplexnej zdravotnej výchovy v podmienkach škôl a školských zariadení. 
Gestor: MZ SR v spolupráci so zriaďovateľmi škôl a školských zariadení
4.4	Vytvoriť personálne, odborné a realizačné podmienky pre dôslednú implementáciu príslušných ustanovení návrhu zákona o sociálno-právnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov, s dôrazom na výkon sociálnej práce v prirodzenom rodinnom prostredí, náhradnom rodinnom prostredí a v otvorenom prostredí, resp. v zariadeniach. 
Gestor: MPSVR SR, ÚPSVR
4.5	Podporovať výskum mládeže v oblasti zberu informácií o stave a kvalite života detí a mládeže v regiónoch. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so samosprávnymi krajmi a MVO
4.6	Vytvárať a aktualizovať voľne prístupné informačné databázy aktivít v oblasti práce s deťmi a mládežou na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so samosprávnymi krajmi a MVO
4.7	Vytvárať a aktualizovať voľne prístupné informačné databázy o stave a kvalite života detí a mládeže na území Slovenskej republiky a v ostatných krajinách Európskej únie. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so samosprávnymi krajmi a MVO
5. Úlohy v oblasti občianskej a politickej participácie 
5.1	Vytvoriť podmienky na realizáciu projektov Rady Európy v rámci Európskeho roku demokratického občianstva prostredníctvom vzdelávania na celoštátnej a lokálnej úrovni. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s regionálnou a miestnou samosprávou 
5.2	Vytvárať lepšie podmienky na zapájanie mládežníckych pracovníkov do školiacich programov európskych centier mládeže v Štrasburgu a Budapešti, zameraných na problematiku aktívneho demokratického občianstva a ľudských práv. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s Radou mládeže Slovenska a regionálnymi radami mládeže
5.3	Motivovať školy a ich zriaďovateľov, aby vo všetkých školách a školských zariadeniach v zmysle zákona č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov fungovali žiacke školské rady ako jedna z najúčinnejších foriem výchovy k aktívnemu občianstvu. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so zriaďovateľmi škôl a školských zariadení
5.4	Podporovať rozvoj aktivít detí a mládeže v oblasti neformálneho vzdelávania, ktoré pozitívne ovplyvňujú záujem o aktívnu účasť mladej generácie na rozvoji regiónu. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s MPSVR SR, MŽP SR, MK SK a regionálnou a miestnou samosprávou
5.5	Vytvárať podmienky na zlepšenie prístupu mladých ľudí k informáciám, podporovať zavádzanie nových foriem práce v informačných centrách mládeže (ICM). 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s regionálnou a miestnou samosprávou a MVO
5.6	Podporovať zakladanie a činnosť miestnych mládežníckych parlamentov, miestnych rád mládeže, študentských rád a ďalších foriem aktívnej participácie mládeže na živote regiónov. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci s regionálnou a miestnou samosprávou a MVO
5.7	Vytvárať vzdelávacie programy pre oblasť participácie mládeže pre tvorcov, miestne autority a dobrovoľných a profesionálnych pracovníkov s mládežou. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so ZMOS

6. Úlohy v oblasti mobility mládeže a európskej spolupráce 
6.1	Pri realizácii programu EÚ Mládež venovať pozornosť predovšetkým rozvoju Európskej dobrovoľníckej služby a rozvoju neformálneho vzdelávania mládeže. 
Gestor: MŠ SR 
6.2	Priebežne konzultovať stanoviská SR k príprave návrhov zákonov, smerníc a rezolúcii EÚ v oblasti politiky mládeže so zástupcami detských a mládežníckych organizácií. 
Gestor: MŠ SR
6.3	Rozvíjať cezhraničnú spoluprácu v oblasti formálneho a neformálneho vzdelávania detí a mládeže a nadväzovať aktívne pracovné kontakty s partnerskými organizáciami krajín V4. 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so samosprávnymi krajmi a MVO
6.4	Predsedníctvo SR v Stredoeurópskej iniciatíve (SEI) využiť na prehĺbenie spolupráce v oblasti politiky mládeže, a tak napomáhať rozvoju demokracie a participácie mládeže v členských štátoch SEI, ktoré nie sú členmi EÚ. 
Gestor: MŠ SR
6.5	 Aktívne sa zapájať do programov a sietí Rady Európy a Európskej únie v oblasti politiky mládeže (CDEJ, Európska sieť regionálnych centier mládeže, ERYICA, siete výskumných pracovísk a pod.). 
Gestor: MŠ SR v spolupráci so samosprávnymi krajmi a MVO
6.6	Prehodnotiť efektívnosť využívania systému informácii o mládeži EURODESK v SR a zabezpečiť jeho lepšie previazanie s existujúcimi informačnými systémami v SR s cieľom ešte viac priblížiť európske občianstvo mládeži vo všetkých regiónoch SR. 
Gestor: MŠ SR