Príloha č. 1
Príloha k predkladacej správe

A: Deklarácia ministrov 

1.	Preambula: Odvoláva sa na základy položené predchádzajúcimi ministerskými konferenciami a poukazuje na predošlé záväzky a odporúčania, ktoré odzneli v Dohovore o právach detí, v Miléniovej stratégii, na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu, ako aj na Ministerskej konferencii o životnom prostredí v Kyjeve. Proces zameraný na zlepšenie životného prostredia a zdravia, ktorý sa započal v r.1989, sa priebežne vyhodnocuje a v poslednom čase bolo zaznamenané výrazné zlepšenie stavu zdravia a životného prostredia v Európe.

2.	Vývoj od poslednej konferencie v Londýne: V európskom regióne Svetovej zdravotníckej organizácie (SZO) sa zatiaľ konali 3 konferencie ministrov zdravotníctva a životného prostredia. Hlavným cieľom týchto konferencií je budovať mosty medzi sektorom zdravotníctva a životného prostredia za účelom vyriešenia zdravotných a environmentálnych problémov na národnej a medzinárodnej úrovni. Prvá konferencia, ktorá sa konala vo Frankfurte v r.1989, započala “Proces ŽP a zdravia” v Európe. Hlavným výsledkom konferencie bola “Európska charta o ŽP a zdraví”, ktorá určila základné princípy vo verejnej politike zdravia a ŽP. Druhá konferencia konaná v Helsinkách (1994) schválila Akčný plán pre životné prostredie a zdravie v Európe (EHAP – Environmental Health Action Plan for Europe). Tento plán určuje strategické aktivity v rôznych oblastiach ŽP a zdravia ako sú napr. kvalita ovzdušia, pitná voda, pôda a odpady, manažment, bezpečnosť potravín... Ministri sa zaviazali, že budú vytvorené národné akčné plány pre životné prostredie a zdravie (NEHAP) a tiež súhlasili so založením Európskej komisie pre životné prostredie a zdravie (EEHC – European Environment and Health Committee), ktorej úlohou je najmä monitoring vývoja NEHAP v jednotlivých členských štátoch SZO. V súčasnosti je rozvinutých 43 NEHAP (z 52 členských štátov SZO) v európskom regióne. Slovenská republika pod vedením SZO tiež vypracovala svoj vlastný NEHAP, ktorého gestorom je Ministerstvo zdravotníctva SR. Hlavnými výsledkami tretej konferencie v Londýne (1999) je právne záväzný “Protokol o vode a zdraví” a “Európska charta o doprave, ŽP a zdraví”.

3.	Nástroje pre politické rozhodovanie: Táto časť deklarácie sa dotýka implementácie EHIS (Environment and Health Information System) – Informačného systému o ŽP a zdraví. EHIS sa pokladá za základný nástroj na podporu politického rozhodovania v oblasti ŽP a zdravia ľudí, pretože umožňuje, aby boli priority určené na základe evidencie, zvyšuje prístup k informáciám a uľahčuje tým komunikáciu s verejnosťou. Je preto dôležité, aby bol EHIS dobre vyšpecifikovaný, lebo iba tak môže uľahčovať porovnávanie medzi krajinami a regiónmi a tiež zjednodušovať národné a medzinárodné podávanie správ (reporting), čím sa zabezpečí aj účinné využitie prostriedkov, zvýši sa kompatibilita hodnotení a zabráni sa duplicite.

4.	CEHAPE: Táto časť zdôrazňuje narastajúce úsilie SZO o zabezpečenie zdravšej budúcnosti pre deti, čo zahŕňa napr. aj založenie tzv. “Aliancie pre zdravé životné prostredie detí”. Regionálna kancelária SZO pre Európu triedi existujúce poznatky o vzťahu medzi zdravím detí a znečisteným životným prostredím, hodnotí záťaž chorôb, ktoré sú evidentne spôsobené expozíciami v ŽP. Tiež sa poukazuje na úsilie Európskej komisie, ktorá vypracovala novú legislatívu a stratégiu v tejto oblasti (Akčný plán na roky 2004-2010, Európska stratégia o ŽP a zdraví, ...). V tejto časti deklarácie členské krajiny SZO podpisujú schválenie CEHAPE a implementáciu aktivít opísaných v CEHAPE na národnej úrovni.

5.	Konkrétne potreby krajín východnej Európy, Kaukazu a centrálnej Ázie: Poukazuje sa na skutočnosť, že v týchto štátoch sa ešte stále kladie malý dôraz na zlepšenie situácie v oblasti kontroly znečistenia životného prostredia. Na druhej strane, nastal určitý pokrok – bola vypracovaná “Environmentálna stratégia pre krajiny východnej Európy, Kaukazu a centrálnej Ázie” (Environmentálne partnerstvo v regióne UNECE), ako aj správa s názvom “Situácia v oblasti ŽP a zdravia v novo vzniknutých štátoch”.

6.	Budúce aktivity v oblasti ŽP a zdravia: Členské štáty SZO podpisujú, že súhlasia s:
•	ďalšou ministerskou konferenciou, ktorá sa bude konať v r. 2009
•	uskutočnením medzivládneho stretnutia v r.2007
•	záväzkami zo Svetového summitu o TUR v Johannesburgu a ich včlenením do medzinárodných a národných iniciatív, stratégií a akčných plánov týkajúcich sa ŽP a zdravia
•	odporúčaniami piatej Ministerskej konferencie o životnom prostredí v Kyjeve

7.	Úloha Európskeho centra SZO pre ŽP a zdravie (ECEH): ECEH bolo založené na prvej Ministerskej konferencii vo Frankfurte v r. 1989 a má dve kancelárie – v Taliansku a v Nemecku. V tejto časti deklarácie sa odporúča, aby ECEH ešte účinnejšie vychádzalo v ústrety potrebám a požiadavkám členských štátov SZO. ECEH má teda naďalej ostať technickým orgánom na podporu implementácie rozhodnutí prijatých v tejto deklarácii.

8.	Úloha Európskeho výboru pre ŽP a zdravie (EEHC): Zdôrazňuje sa úloha EEHC pri zakladaní medzinárodných a národných partnerstiev a podpora spolupráce s najrôznejšími organizáciami v oblasti ŽP a zdravia. Tiež sa veľmi oceňuje pomoc, ktorú EEHC poskytovala a poskytuje počas príprav na deklaráciu v Londýne a Budapešti. 

B:  Dokumenty súvisiace s deklaráciou (tzv. pomocné dokumenty)

1.	Energia, trvalo udržateľný rozvoj (TUR) a zdravie: V súčasnosti čelí Európa dôležitým výzvam v oblasti energetického sektora, s cieľom uviesť do súladu environmentálne, sociálne a ekonomické ciele – čo sú 3 základné piliere TUR. V rovnakom čase vystupujú do popredia nové príležitosti (nové technológie) vo využívaní energie, opatrenia o energetickej účinnosti a úsporné opatrenia. Zároveň sa sociálna a environmentálna politika čoraz viac zhoduje s cieľmi TUR. Spotreba energie je kľúčovým bodom akejkoľvek stratégie TUR. Hoci v predošlých rokoch sa dôraz kládol na negatívne zdravotné účinky výroby a využívania fosílnych palív, nemôžeme si zakryť oči aj pred tou skutočnosťou, že zvyšovanie dostupnosti energie za posledných 100 rokov  prinieslo výrazné zlepšenie životných podmienok obyvateľstva. Zatiaľ čo negatívne vplyvy výroby, premeny a prenosu energie sa redukujú, hlavnou výzvou ostáva podporiť a zvýšiť úžitky z využívania energie. Zdravotný stav populácie má v tomto smere veľký potenciál, pretože sa môže stať kritickým indikátorom trvalo udržateľného rozvoja energie.

2.	Princíp predbežnej opatrnosti (princíp prevencie) – pomôže ochrániť budúcnosť našich detí?: Pojem “princíp predbežnej opatrnosti” vyplynul z diskusií, ktoré sa zaoberali najúčinnejšími spôsobmi ochrany zdravia a ŽP, čeliac neznámym rizikám vysokého stupňa. Približne od r.1980 začala európska politika prijímať preventívne prístupy s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň ochrany zdravia obyvateľstva, ŽP a bezpečnosť spotrebiteľov. Európska komisia vo februári 2000 po prvýkrát opísala účel a použitie princípu predbežnej opatrnosti v politike EÚ.

3.	Bývanie a zdravie: Každý človek by mal žiť v bezpečnom a spoľahlivom domove, ktorý poskytuje ochranu pred smrtiacou horúčavou a chladom, priestor pre zdravý život rodiny, ochranu pred škodcami a chorobami, kvalitné vetranie a prirodzené osvetlenie, kvalitné vnútorné ovzdušie, čistú vodu na pitné a zdravotnícke účely a kľudný a nerušený spánok. Domov by sa mal nachádzať v takom priestore, ktorý umožňuje prechádzať sa, mať prístup do práce, školy, do obchodov a k ostatným životným potrebám. Takéto priestory musia vyhovovať potrebám všetkých, obzvlášť detí, mladých rodín, starších ľudí a postihnutých ľudí.

4.	Akt podpisovania obidvoch politických dokumentov 

C: Akčný plán pre životné prostredie a zdravie detí (CEHAPE)

1.	História: Ministri členských štátov európskeho regiónu SZO zodpovední za zdravie a ŽP si uvedomujú kontinuálne zlepšovanie zdravia detí tým, že došlo k zlepšeniu výživy, prístupu k čistejšej vode, boli prijaté účinnejšie zdravotné opatrenia a je zrejmý aj vyšší štandard bývania v 52 členských krajinách SZO. Napriek tomu, zlepšenie v európskom regióne nie je homogénne, pretože ešte stále existuje dosť oblastí, kde žujú deti v chudobe, vojne, bez základnej zdravotnej a sociálnej starostlivosti. Dohovor o právach detí (november, 1989) však jasne prehlasuje, že deti majú právo vyrastať a žiť v zdravom ŽP, čo bolo opätovne zdôraznené aj na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu (september, 2002). Všetci zúčastnení sú si vedomí aj toho, že rozvíjajúce sa organizmy (zvlášť počas embryonálneho obdobia  a v prvých rokoch života) sú oveľa vnímavejšie ako dospelí jedinci, hlavne na znečistené ovzdušie, chemické látky, kontaminovanú vodu, pôdu a potraviny, radiáciu, nezdravé bývanie, environmentálny hluk, dopravu, ako aj vojnové konflikty a environmentálne katastrofy. Podľa európskej štúdie s názvom “Environmentálna záťaž spôsobujúca chorobnosť detí” sa ukázalo, že:
-	zranenia predstavujú hlavnú príčinu (až jednu tretinu) úmrtia detí vo veku 0-18 rokov
-	kontaminovaná voda, vzduch, potrava a pôda spôsobujú gastrointestinálne a respiračné choroby, defekty u novorodencov – až jedna šestina celkovej chorobnosti
-	existuje veľká nerovnováha v oblasti nutričného zabezpečenia detí – prevaha obezity je vzrastajúca, pradoxne však ostáva aj chudoba a hlad
-	vplyv chemických látok na zdravie detí je alarmujúci a informácií je veľmi málo – hlavne o karcinogénnych, neurotoxických, imunotoxických, genotoxických chemických látkach a endokrinných disruptérov

2.	Regionálne prioritné ciele, aktivity a očakávané zdravotné výsledky: Zdravotný stav detí nie je ovplyvnený len stavom ŽP, ale tiež socio-ekonomickými podmienkami, ako aj správaním sa jednotlivcov a skupín v spoločnosti. Preto by sa mali účinné opatrenia na ochranu zdravia detí zamerať na primárnu prevenciu rizika a zdôrazniť:
•	spravodlivosť – prioritou je, aby sa ochrana detí zamerala konkrétne na tie z nich, ktoré sú zanedbávané, postihnuté, zneužívané, trpiace vojnovými konfliktmi
•	zníženie chudoby
•	podporu zdravia

a)	Regionálny prioritný cieľ č. 1: Našim cieľom je predísť a značne zredukovať chorobnosť a úmrtnosť spôsobenú gastrointestinálnymi poruchami cez zabezpečenie adekvátnych opatrení zlepšujúcich prístup k bezpečnej a prijateľnej vode a adekvátnej hygiene pre všetky deti
b)	Regionálny prioritný cieľ č. 2: Našim cieľom je prevencia a značná redukcia zdravotných dôsledkov spôsobených nehodami a zraneniami a pokračovať v znižovaní chorobnosti spôsobenej nedostatkom adekvátnej fyzickej aktivity pomocou podpory bezpečného, bezstarostného a podporného bývania pre všetky deti.
c)	Regionálny prioritný cieľ č. 3: Našim cieľom je prevencia a zníženie respiračných chorôb spôsobených vonkajším a vnútorným znečistením ovzdušia, čím sa prispieva aj k znižovaniu frekvencie astmatických záchvatov
d)	Regionálny prioritný cieľ č. 4: Zaväzujeme sa k zníženiu rizika chorôb a invalidity spôsobenej expozíciami nebezpečných chemických látok (ako sú napr. ťažké kovy), fyzikálnymi činiteľmi (napr. nadmerný hluk) a biologickými činiteľmi, ako aj pracovným prostredím v období tehotenstva, detstva a dospievania.

3.	Medzinárodná spolupráca: Aby sa mohli vyššie uvedené prioritné ciele aj uskutočniť, vlády členských krajín sa zaväzujú zvýšiť medzinárodnú spoluprácu a súdržnosť v snahe podporiť úsilie najmä tých krajín, ktorých deti trpia environmentálnou záťažou najviac a svojou technickou a finančnou pomocou aktívne prispieť k zlepšeniu situácie. Ministri vyzývajú medzinárodné organizácie na čele s SZO, EK, UNEP, UNECE, OECD, Svetová banka, EEA a ILO, ako aj mimovládne organizácie, aby podporili medzinárodnú spoluprácu a tiež pomohli nájsť nových partnerov ochotných zapojiť sa do procesu ŽP a zdravia. Ministri žiadajú, aby takáto spolupráca bola zabezpečená implementáciou CEHAPE pomocou:
-	zaistenia koordinácie a technickej podpory medzi krajinami a pre krajiny, ako aj uľahčenia identifikácie finančných zdrojov, najmä pre krajiny v najväčšej núdzi,
-	zabezpečenia školení a materiálov, ako aj podpory pri zapracovaní otázok zdravia detí a ich ŽP do školiacich materiálov pre lekárov detí a dorastu,
-	podpory hodnotenia sociálnych a ekonomických nákladov a úžitkov aktivity a neaktivity, berúc do úvahy konkrétne potreby detí,
-	zabezpečenia výmeny informácií, skúseností a najlepších praktík v oblasti relevantných existujúcich a účinných zdravotných a environmentálnych opatrení a ich implementácie,
-	určenia partnerov a zdrojov pre spoločný výskum a vývoj,
-	vytvorenia modelov, na ktorých sa budú spolupodieľať aj deti.
Ministri vyzývajú SZO, aby rozvíjalo, zbieralo a sprístupňovalo informácie o konkrétnych metodikách a intervenciách vhodných pre oblasť “health impact assessment” (posudzovanie vplyvov na zdravie) detí.

4.	Národné akčné plány pre ŽP a zdravie detí: Ministri sa zaväzujú začať implementovať národný CEHAPE najneskôr do r. 2007. Aby sa táto aktivita zabezpečila, najlepšie je využiť už existujúce NEHAP programy, ktoré by však mali do seba zahrnúť hodnotenie environmentálnych a zdravotných vplyvov na deti, hodnotenie ekonomického vplyvu a určenie kvantitatívnych cieľov, ako aj vhodne nafázovanú implementáciu jednotlivých činností. Aby sa zabezpečila implementácia štyroch regionálnych prioritných cieľov, do národných akčných plánov treba zahrnúť aj špecifické aktivity uvedené v CEHAPE tabuľke, ktorá bude súčasťou dokumentu CEHAPE. Tabuľka bola vypracovaná SZO s prispením členských krajín, medzinárodných agentúr a NGOs, a obsahuje aktivity, ktoré môžu členské krajiny kombinovať podľa konkrétnych podmienok. Ministri sa zaväzujú, že zabezpečia rozvoj a implementáciu národných CEHAPE pomocou existujúcich národných orgánov pôsobiacich  v oblasti zdravia a ŽP alebo založením nových mechanizmov, ktoré budú zahŕňať všetky zúčastnené strany, vrátane právnického a obchodného sektoru, NGOs, rodičov detí a mládežníckych organizácií. Členské krajiny uznávajú potrebu mať harmonizované a porovnateľné monitorovacie systémy s cieľom poskytovať politicky relevantné informácie pre určovanie priorít a hodnotenie účinnosti environmentálnej a zdravotnej politiky. Musí sa zabezpečiť, aby existujúce monitorovacie systémy uľahčili zber údajov pomocou platných  a porovnateľných zdravotných a environmentálnych indikátorov vhodných pre medzinárodné porovnávanie a národný monitoring CEHAPE v spolupráci s SZO, EK, EEA a inými organizáciami.