Návrh
 na úpravu príspevku Slovenskej republiky na rekonštrukciu sídla Organizácie pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD)                     a výhľad platieb členského príspevku SR do OECD v rokoch 2005 - 2010

A)	Úprava príspevku SR na rekonštrukciu sídla OECD v rokoch 2005 - 2010

Rada OECD rozhodla dňa 27. januára 2000 o zámere rekonštruovať sídlo OECD. Financovanie rekonštrukcie je zabezpečované z dodatočných príspevkov členských krajín. Výšku príspevku SR na rekonštrukciu budov OECD schválila vláda SR svojím uznesením č. 202/2002 dňa 6. marca 2002.

Vládny materiál (UV-1503/2002) vychádzal z odhadov nákladov projektu v plánovacej fáze koncom roku 2001. Rada OECD v tom čase predpokladala náklady vo výške 231 906 tis. EUR v stálych cenách (z roku 2001) plus 28 269 tis. EUR na pokrytie nárastu cien v stavebníctve a prenájme pri priemernej sadzbe 2 % ročne v rokoch 2002 – 08 (dokument OECD pod značkou C(2001)206 z 23. 7. 2001,  príloha 6).

Architektonická súťaž na projekt rekonštrukcie sídla OECD sa uskutočnila v roku 2002 a Rada OECD schválila víťazný projekt 13.2.2003. Odhady nákladov sa v rokoch 2001 – 2003 zmenili  v nadväznosti na presné definovanie projektu, jeho technických špecifikácií, výsledkov architektonickej súťaže a požiadaviek na splnenie francúzskych predpisov a v septembri 2003  predstavovali sumu 258 001 tis. EUR v stálych cenách z roku 2001, t. j. nárast o 26 095 tis. EUR.  Tento nárast bol spôsobený troma faktormi:

1)	zväčšením objemu plánovaných stavebných prác,
2)	potrebou dodatočných prác v dočasnom sídle sekretariátu v prenajatej  Tour Europe v parížskej La Défence, 
3)	zvýšenie rozpočtu stavebnej časti o 8 mil. EUR  v stálych cenách v nadväznosti na úpravy víťazného projektu podľa francúzskych predpisov vrátane výstavby podzemného parkoviska (dokument OECD pod značkou C(2003)114, bod 5. – 6.)

Požiadavka na prijatie definitívneho rozpočtu na celú dĺžku projektu viedla k potrebe zahrnúť do výpočtu predpokladané reálne rasty nákladov, konkrétne:
-	rast nákladov v stavebníctve na stavebnú časť,
-	rast nákladov na prenájom pre dočasné sídlo Organizácie (Tour Europe v parížskej La Défence).

Boli použité oficiálne francúzske indexy – pre rast nákladov v stavebníctve BT01 (Index général tous corps d´état) vo výške 3% ročne a pre rast nákladov na prenájom CC53T (Indice de coût de la construction) vo výške 3,5 % ročne. Suma vypočítaná podľa tejto indexácie predstavuje 40,5 mil. EUR (na základe tab. 3 prílohy 1 dokumentu OECD pod značkou C(2003)114/CORR1 Celkové náklady na projekt sú dnes 298 500 tis. EUR. Rozpočet v tejto výške sa považuje za definitívny a bol prijatý rozhodnutím Rady OECD z 23. októbra 2003 (rozhodnutie  337/2003 v C/M(2003)22/PROV).

Náklady na rekonštrukciu sídla OECD (v tis. EUR)

ROK 2001
C(2001)206

ROK 2003
C(2003)114/CORR

Rozdiel

Stavebné a renovačné práce celkom 
(nominálne ceny z roku 2001)

116 282

127 480

11 198

Dočasné sídlo sekretariátu
Tour Europe
(nominálne ceny z roku 2001)

115 624

130 521

14 897

Indexácia | 28 269 | 40 499 | 12230
CELKOM (v bežných cenách) | 260 175 | 298 500 | 38 325

Podiely krajín na nákladoch na rekonštrukciu sa budú po celú dobu projektu počítať podľa pravidiel pre výpočet príspevkovej škály platných v  v roku 2000, t. j. v čase začatia projektu. 

Rekonštrukcia budov OECD a výstavba nového konferenčného centra je plánovaná na obdobie  rokov 2002 až 2009. Do konca roku 2004 budú ukončené prípravné práce, nové konferenčné centrum a rekonštrukcia existujúcich budov bude prebiehať v rokoch 2005 – 08. V roku 2009 sa uvažuje iba s menšími dokončovacími prácami. 

Pre rok 2005 sa príspevok SR zvýši oproti pôvodnému návrhu 36 900 EUR na             53 370 EUR. Prehľad jednotlivých platieb SR v rokoch 2005 – 2010 je zahrnutý v prílohe materiálu.

B)	Výhľad platieb členského príspevku SR do OECD v rokoch 2005 - 2010 zohľadňujúci zmenu výšky príspevku SR do časti I. rozpočtu OECD

Rada OECD na svojom 1075. rokovaní dňa 15.1.2004 prijala rozhodnutie k zmene metódy výpočtu príspevkovej škály časti I. rozpočtu OECD. Rozhodnutie najvyššieho orgánu Organizácie zavŕšilo polročné rokovania v rámci Výkonného výboru OECD, ktorý bol riešením problému poverený (rozhodnutie Rady OECD č. 98/2003 z 20.3.2003). 

Príspevková škála sa prepočítava v OECD každý rok na základe aktuálnych údajov. Základ výpočtu tvorí priemer HDP za tri predchádzajúce roky. To znamená, že pre rok T sa použijú dostupné štatistiky pre roky T-4 až T-2. Slovensko spolu s Luxemburskom a Islandom platilo doposiaľ najmenší možný príspevok vo výške 0,1%, čo vo finančnom vyjadrení v roku 2003  predstavovalo celkovú úhradu z rozpočtu MZV SR do rozpočtu OECD vo výške 270 230 EUR,  z toho 145 981 do časti I. rozpočtu,  32 200 EUR do Penzijného rezervného fondu, 22 353 EUR na rekonštrukciu sídla OECD a 69 696 EUR do programov časti II.  

Otázku zmeny výpočtu príspevkovej škály presadilo do agendy Japonsko s cieľom znížiť svoj vlastný príspevok, ktorý nezodpovedá jeho podielu na financovaní OECD podľa HDP a odvodeného tzv. relatívneho zdaniteľného príjmu (Relative Taxable Income). Dôvodom je horné ohraničenie príspevku na úrovni 24,975% pre USA (podľa zdaniteľného príjmu by USA prispievali cca 40 %) a redistribúcia zvyšku medzi ostatné členské krajiny. Japonsko ako druhý najväčší prispievateľ tak platilo najväčšiu časť tejto redistribúcie, čo neúmerne zvyšovalo jeho podiel na príspevkovej škále OECD o 4,5 % v porovnaní s podielom podľa zdaniteľného príjmu.

Prijaté riešenie vychádza z konceptu „hraničných nákladov na členstvo (marginal costs of membership)“ a zmenšenia rozdielu medzi týmito nákladmi a skutočným príspevkom malých a stredných krajín prostredníctvom MSA. Riešenie možno charakterizovať ako „politický konsenzus“, pretože odhad sekretariátu, že hraničné náklady na členstvo sú vo výške 1,2 - 1,5% časti I. rozpočtu OECD, nebol akceptovaný malými a strednými krajinami. 

Výsledkom rokovaní je metóda, ktorej aplikácia zvýši o určitú čiastku (tzv. Minimal Share Adjustment) príspevok tých krajín, ktoré platili do časti I. rozpočtu menej ako 1,5%. Príspevok Japonska bude znížený o kumulatívny súčet týchto zvýšení. V praxi sa toto opatrenie dotkne 19 členských krajín a predstavuje cca 2% časti I. rozpočtu OECD. To znamená, že kompromisné riešenie sa našlo na polceste medzi pôvodnou požiadavkou Japonska a existujúcim stavom. 

	Rokovacia pozícia SR bola od začiatku zameraná na minimalizáciu dosahu zmeny na rozpočet SR. Podarilo sa nám v spolupráci s ďalšími dotknutými krajinami dosiahnuť: 

•	aplikáciu zmeny metódy výpočtu iba na časť I. rozpočtu,
•	explicitné vylúčenie príspevkov na rekonštrukciu sídla OECD z diskusie, 
•	zavedenie zmeny až od roku 2005 (pôvodný návrh bol od roku 2004),
•	prechodné obdobie 1 rok, zmena bude úplne aplikovaná až v roku 2006,
•	redukcia „minimal share adjustment (MSA)“ na 0,128% a blokovanie návrhu na jej automatické zvýšenie po prístupe nových členov (pôvodné návrhy boli 0,4%, 0,3% a nakoniec 0,15% s automatickým zvýšením na 0,2% po vstupe nových členských krajín)

Hoci rozhodnutie Rady OECD neurčuje priamo presnú výšku príspevku jednotlivých členských krajín, keďže táto sa prepočítava podľa aktuálneho HDP každý rok podľa dohodnutej metódy, výsledkom je v zásade viac než jeden a pol násobné zvýšenie príspevku SR do časti I. rozpočtu OECD, z pôvodných 146 000€ v roku 2003 na približne 231 000€ v roku 2005. Celkový príspevok SR do časti I. rozpočtu OECD sa tak v roku 2005 zvýši o cca 85 000€ a od roku 2006 vrátane o ďalších cca 96 000€. Simulácia zmeny škály je v prílohe materiálu. Ide o  rámcový odhad očakávaného budúceho vývoja príspevkov SR do OECD, ktorý je založený na týchto predpokladoch:

1.	Časť I. rozpočtu  - predpokladáme ročný rast 3  %. Doterajší vývoj rozpočtu naznačuje, že tento predpoklad nebude prekročený (veľkí prispievatelia, napr. USA a UK, presadzujú nulový reálny rast, zahŕňajúci v zásade iba infláciu Francúzska). V príspevkoch do časti I. je zahrnutá nedávna dohoda, ktorej dôsledkom je cca 2-násobné zvýšenie príspevku SR. Ročný nárast 3% je zahrnutý aj v programoch časti II., penzijnej schéme a penzijnom fonde. 

2.	Rast podielu SR na príspevkovej škále časti I. – vo výpočte je zapracovaný rast podielu SR na príspevkovej škále z dôvodu rastu HDP. Ide o hypotetický predpoklad a v súčasnosti je ťažké odhadnúť reálny podiel SR po roku 2006. Vychádzame z predpokladu, že podiel SR bude rásť a dosiahne  0,1% podľa zdaniteľného príjmu v roku 2010. Po pripočítaní MSA 0,128 by bol príspevok 0,228%. Scenár rastu nemusí byť naplnený a v takom prípade SR bude prispievať menej.

3.	V zmysle bodu 2. predpokladáme, že podiel SR na ostatných častiach konsolidovaného rozpočtu (Part II. programy, Penzijná schéma) mimo časti I. neprekročí do roku 2010 hodnotu 0,1 %. 

4.	Rekonštrukcia  OECD – vychádza sa  z prijatého platobného kalendára (príloha 2, tab. 2 dokumentu C(2003)114/CORR1). Rozpočet na rekonštrukciu sa považuje za definitívny a bol prijatý rozhodnutím Rady z 23. októbra 2003 (bod 337. v C/M(2003)22/PROV).

5.	International Energy Agency (IEA) – v nadväznosti na prístupový proces SR do IEA, predpokladáme vstup najneskôr v priebehu roku 2005. Z toho dôvodu rozpočtujeme odhadovanú čiastku 20 000 € od tohto roku. Indexáciu v tomto prípade nezapočítavame.

6.	OECD Nuclear Energy Agency + NEA Data Bank – rámcový odhad očakávaného budúceho vývoja príspevkov Slovenskej republiky do OECD obsahuje aj predpokladaný rast platby SR do NEA a Data Bank z rozpočtu Úradu jadrového dozoru SR v zmysle uznesenia vlády SR č. 245 z 15. marca 2001.

Slovenská republika chápe súhlas s uvedenou modifikáciou príspevkovej škály ako svoj príspevok k prebiehajúcej reforme OECD a efektívnejšiemu fungovaniu OECD v budúcnosti. Na tomto mieste je nutné zdôrazniť, že naďalej existujú návrhy na úpravu príspevkovej škály, podľa ktorých by malé a stredné krajiny mali platiť viac. Hlavným argumentom je, že príspevky týchto krajín nepokrývajú „hraničné náklady na členstvo“ odhadované sekretariátom na 1,2 – 1,5% časti I. rozpočtu a ďalšia zmena príspevkovej škály je predpokladom pre rozširovanie OECD. Koncept „hraničných nákladov na členstvo“ nebol akceptovaný a diskusia bude pokračovať hlavne v spojení s rozširovaním OECD a financovaním jej aktivít v prípade rozšírenia. SR nie je bezprostredne pripravená ďalej zvyšovať svoj príspevok, keďže odmietame uvedený koncept „hraničných nákladov na člentsvo“ a základným princípom pre nás ostáva „schopnosť prispievať“ (capacity to pay) odvodená od výšky HDP. V súvislosti s rozširovaním budeme v ďalších diskusiách na pôde OECD presadzovať zásadu, aby sa na jeho financovaní podieľali proporcionálne všetky členské krajiny.

C)	Predikcia ďalšieho vývoja finančných záväzkov SR vo vzťahu k OECD 
a možné úspory 

Diskusia k financovaniu OECD bude na pôde Organizácie nepochybne pokračovať aj v nasledujúcom období najmä v dôsledku tlaku na rozpočet OECD v prípade prístupu nových krajín. Je zrejmé, že náklady na nových členov budú väčšie ako ich príspevky, čo v prípade konštantného rozpočtu znamená zmenšovanie aktivít, resp. služieb pre súčasných členov. Viaceré členské krajiny zastávajú názor, že noví členovia (a ako dôsledok aj terajšie členské krajiny) by mali v plnej výške platiť náklady vyplývajúce z ich členstva v organizácii (tzv. recurrent costs) , predbežne odhadované sekretariátom OECD na 2,2 – 2,4 mil. EUR ročne. 

Slovenská republika v prípade ďalšieho rozširovania OECD sa bude snažiť presadzovať zásadu proporcionálneho podielu všetkých členských krajín na financovaní vzniknutých nákladov a zároveň sa bude zasadzovať o rešpektovanie doterajšieho princípu „schopnosť platiť“ odvodeného od výšky HDP na obyvateľa, ako aj o solídne analýzy nákladov a úžitku potenciálneho nového člena OECD (cost-benefit analysis). 

Čo sa týka možných úspor do budúcnosti, bude nevyhnutné zvážiť ďalšiu účasť SR v niektorých programoch časti II. rozpočtu OECD, pričom platí vo všeobecnosti 1-ročná výpovedná lehota.

Vhodným riešením v tomto smere by mohlo byť presunutie financovania programov v časti II. rozpočtu OECD z  rozpočtu kapitoly  MZV SR na jednotlivé gestorské rezorty, ktoré môžu efektívnejšie posudzovať výhodnosť účasti SR na týchto programoch.