Informácia o priebehu a výsledkoch  pracovnej návštevy podpredsedníčky vlády Slovenskej republiky pre európsku integráciu Márie Kadlečíkovej v Bruseli              v dňoch 27. – 28. septembra 2001

 
       Podpredsedníčka vlády SR pre európsku integráciu Mária Kadlečíková absolvovala pracovné stretnutia s predstaviteľmi Európskej komisie v dňoch 27. – 28. septembra 2001 v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 497/2001. 

      Podpredsedníčka  vlády SR rokovala s nasledovnými predstaviteľmi Európskej komisie:
 
1.	komisárkou pre životné prostredie Margot Wallströmovou
2.	generálnym riaditeľom DG pre rozširovanie Enekom Landaburuom
3.	komisárom Európskej komisie pre rozširovanie EÚ  Günterom Verheugenom

1.        Rokovanie podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu s komisárkou pre životné prostredie Margot Wallströmovou
 
Stretnutie podpredsedníčky vlády pre európsku integráciu M. Kadlečíkovej s komisárkou pre životné prostredie  M. Wallströmovou  sa uskutočnilo dňa 27. septembra 2001.

Mária Kadlečíková v úvode informovala o prijatí legislatívy v oblasti odpadov, chemických látok, ochrany ovzdušia a genetických zdrojov a o pripravovaných zákonoch v oblastiach voda, ochrana prírody, geneticky modifikované organizmy a priemyselné havárie, ktoré sú v legislatívnom procese alebo v konečnej fáze prípravy.

Margot Wallströmová sa zaujímala o postoj SR v otázke používania GMO. Mária Kadlečíková ubezpečila, že SR vo svojom postoji vychádza z legislatívy EÚ.

Margot Wallströmová poukázala na nutnosť dostatočnej administratívnej kapacity v odvetví životného prostredia v SR. Mária Kadlečíková informovala, že aj v tejto oblasti došlo v poslednom období k významnému pokroku rozhodnutím vlády o posilnení administratívnych štruktúr, pričom environmentálna administratíva získa 199 pracovníkov, čo bolo pozitívne hodnotené zo strany Európskej komisie.

Podpredsedníčka vlády SR ďalej informovala o zvýšení financovania environmentálnych opatrení. V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 vláda počíta so zvýšením rozpočtovej kapitoly MŽP, zvýšením kofinancovania environmentálnych projektov ISPA na viac ako 300 mil. Sk a s vyčlenením 2 miliárd Sk z príjmov z privatizácie na environmentálne účely.

Mária Kadlečíková charakterizovala stav životného prostredia a úroveň environmentálnej infraštruktúry v SR ako dobrý a prinajmenšom porovnateľný s ostatnými kandidátskymi krajinami. Príkladom dobrého stavu životného prostredia je napr. fakt, že farmári z členských krajín majú záujem prevádzkovať v SR ekologické poľnohospodárstvo, vzhľadom na vhodné ekologické podmienky. Cieľom SR je túto priaznivú situáciu udržať a preto sa snaží čo najskôr implementovať európsku legislatívu. SR vypracovala rozsiahlu implementačnú stratégiu, ktorú predložila EK a v súčasnosti vypracúva doplňujúce informácie, o ktorých by chcela EK informovať na technických stretnutiach. SR má záujem tieto stretnutia uskutočniť čo najskôr. Slovenská strana bude flexibilná aj v otázke počtu a dĺžke prechodných období. 
Komisárka pre životné prostredie Európskej komisie Margot Wallströmová ocenila podporu, ktorú vláda SR venuje problematike životného prostredia. Z rozhovoru vyplynulo, že SR si je vedomá problémových oblastí a že má stratégiu ako problémy riešiť. Dôležité je pokračovať v úsilí, aby sa plány a záväzky aj zrealizovali. V súvislosti s kapitolou Životné prostredie konštatovala význam technických stretnutí, ktoré sa uskutočnia v polovici októbra 2001.

Podpredsedníčka vlády taktiež ubezpečila komisárku, že SR je krajina, v ktorej sa životnému prostrediu venuje pozornosť a pozvala komisárku na návštevu Slovenskej republiky. Margot Wallströmová prisľúbila návštevu v roku 2002.

Komisárka Margot Wallströmová sa zaujímala o stav rokovaní v iných kapitolách a o celkovej podpore slovenskej verejnosti integračnému procesu. Slovenská delegácia informovala Margot Wallströmovú o dlhodobej podpore verejnosti vstupu krajiny do EÚ, ktorá v poslednom týždni dosiahla 76%, ako aj o stave predvstupových rokovaní.
 
Na záver rokovania podpredsedníčka vlády SR pre európsku integráciu požiadala komisárku o podporu v snahe o prehodnotenie kritérií pre výber projektov ISPA. Upozornila, že Slovenská republika ako aj iné kandidátske krajiny nemajú dostatok veľkých aglomerácií, pre ktoré by mohli navrhovať ISPA projekty a že väčšina populácie žije v mestách do 20 tis. obyvateľov a v obciach. V oblasti vodného hospodárstva by projekty ISPA mali byť zamerané na riešenie problémov celých povodí. Zástupcovia EK prisľúbili vziať tieto pripomienky do úvahy a upozornili, že problémy menších aglomerácií je možné riešiť skupinovými projektmi.

2.	Rokovanie s generálnym riaditeľom DG pre rozširovanie Enekom Landaburuom         

Stretnutia podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu Márie Kadlečíkovej s generálnym riaditeľom DG pre rozširovanie a predstaviteľmi slovenského tímu DG pre rozširovanie k príprave pravidelnej správy sa zúčastnili Dirk Meganck - vedúci slovenského tímu EK, členovia slovenského tímu Bernd Biervert, Allan Jones, Ricardo Seri, Luigi Pratolongo, Marianna Karepova, Thomas Dedeurwaedere. Slovenskú delegáciu viedla podpredsedníčka vlády SR Mária Kadlečíková.

Eneko Landaburu informoval o stave prípravy Pravidelnej správy 2001, ktorá bude odovzdaná kandidátskym krajinám v Štrasburgu 13. novembra 2001. Zdôraznil, že tohtoročná Pravidelná správa je zameraná viac ako po predchádzajúce roky na podrobnejšie vyhodnotenie administratívnej kapacity. Táto otázka bude veľmi pozorne sledovaná aj v budúcom roku vzhľadom na to, že sa predpokladá ukončenie rokovaní s najlepšie pripravenými kandidátmi. Naznačil, že v tohtoročnom strategickom dokumente k rozširovaniu, ktorý bude publikovaný spolu s pravidelnými správami, Komisia navrhne postup, akým spôsobom bude monitorovaná administratívna pripravenosť kandidátov.

Eneko Landaburu upozornil, že do hodnotenia pravidelnej správy budú zahrnuté len tie informácie, o ktorých sa rozhodlo (napr. zákon po schválení v NR SR) a pri implementácii len tie kroky, ktoré boli uvedené do praxe. V záujme zachovania konzistentnosti správy nebudú do úvahy brané záväzky, ktoré kandidátska krajina len prisľúbila splniť.

Európska komisia taktiež pripravila návrh priorít do aktualizovaného Partnerstva pre vstup, ku ktorému SR už predložila svoje pripomienky. Eneko Landaburu požiadal, aby tento dokument bol zatiaľ považovaný za dôverný.

Podľa vyjadrenia generálneho riaditeľa DG pre rozširovanie Eneka Landaburu predbežné hodnotenie, ktoré vychádza z doterajšieho posúdenia pokroku v preberaní a uplatňovaní acquis, je pre Slovenskú republiku celkovo dobré. Správa bude konštatovať, že SR pokročila v implementácii rozhodujúcich reforiem, ktoré sa oneskorovali vzhľadom na určité napätie v koalícií.

Politické kritériá

V oblasti politických kritérií bude v správe ocenené dosiahnutie politickej dohody a prijatie zásadných krokov, ako novela Ústavy, schválenie zákonov o štátnej a verejnej službe a zahájenie reformy verejnej správy. V tejto súvislosti Eneko Landaburu vyjadril presvedčenie, že budú prijaté aj zostávajúce zákony z oblasti verejnej správy a EK ich bude môcť zachytiť v Pravidelnej správe. Komisia ocení pokrok v oblasti súdnictva, vytvorenie Súdnej rady, zrušenie 4-ročnej skúšobnej doby pre sudcov. Zároveň však vyzve na prijatie ďalších legislatívnych krokov v nadväznosti na novelu Ústavy, ktoré budú garantovať nezávislosť súdnictva a jeho politickú neutralitu. Zdôraznená bude významná úloha predsedu Súdnej rady a potreba jeho nezaujatosti.

V oblasti boja proti korupcii budú ocenené určité kroky prijaté slovenskou stranou, ale  SR bude vyzvaná zintenzívniť úsilie. V tejto časti bude spomenutý aj „prípad Tóth“.

V menšinovej oblasti - Rómovia - Komisia konštatuje pretrvávajúci rozdiel medzi dobrými úmyslami zo strany vlády a reálnou situáciou. Kriticky bude hodnotená možnosť získať zamestnanie, spomenutý bude prístup polície voči Rómom (pozn.: nepriama referencia na prípad Sendrej).

Podpredsedníčka vlády SR Mária Kadlečíková podčiarkla význam prijatej novely Ústavy SR, informovala o príprave implementačných zákonov vyplývajúcich z novely ústavy (o.i. zákon o verejnom ochrancovi práv). Ďalej informovala o technickej implementácii zákonov o štátnej a verejnej službe. Zdôraznila dosiahnutie konsenzu v rámci vládnej koalície pri prijatí tzv. kompetenčného zákona, čo vytvára podmienky pre schválenie ďalších zákonov v oblasti verejnej správy začiatkom októbra za podpory aj opozície.

V časti venovanej právam menšín sa venovala najmä priblíženiu projektov pre rómsku menšinu spolufinancovaných PHARE. V súvislosti so situáciou Rómov požiadala EK o trpezlivosť. Vzhľadom na komplexnosť problematiky je zrejmé, že výsledky sa dostavia až po určitom čase.

PPV podrobnejšie informovala o opatreniach v boji proti korupcii a zdôraznila klesajúci trend prípadov poskytovania úplatkov. V súvislosti s prípadom Tóth uviedla, že správa NKÚ bude pripravená v polovici októbra a zaslaná EK do konca októbra. Predbežné výsledky poukazujú na netransparetnosť, možný klientelizmus a konflikt záujmov. Vyšetrovanie zatiaľ nepreukázalo trestnú zodpovednosť. EK bola upozornená, aby vo svojej správe neprejudikovala výsledky vyšetrovania a neuvádzala, že v prípade došlo k zneužitiu fondov EÚ. V tejto súvislosti Dirk Meganck uviedol, že správa bude len konštatovať prepustenie R. Tótha na základe podozrenia, ako aj fakt, že NKÚ a polícia prípad vyšetruje, pričom EK čaká na výsledky tohto vyšetrovania.

Diskusiu k politickým kritériám zhrnul Eneko Landaburu, pričom konštatoval, že v EK je pozitívne vnímaná schopnosť SR udržať politickú stabilitu a postupovať v prijímaní zásadných reformných krokov. V dvoch oblastiach bude správa kritickejšia  - rómska menšina a boj proti korupcii. Čo sa týka Rómov, EK si je vedomá krokov, ktoré vláda robí, ako aj rozmeru problému. Nie je možné jeho okamžité riešenie a nikto nepredpokladá, že bude vyriešený do vstupu SR do EÚ. EK však musí poukázať na rozdiely medzi zámermi a ich prenášaním do praktického života.  

Ekonomické kritéria

V oblasti plnenia ekonomických kritérií bude hodnotenie prvého ekonomického kritériá rovnaké ako v minulom roku, t.j. SR možno považovať za trhovú ekonomiku. Úspešne pokračuje makroekonomická stabilizácia a štrukturálne reformy, vyzdvihnutá bude najmä úspešná reštrukturalizácia bankového sektora. Obavy vyvoláva vysoká miera nezamestnanosti a jej regionálna disparita, rovnako ako aj prehlbujúci sa deficit obchodnej bilancie a deficit na bežnom účte platobnej bilancie.

V plnení druhého ekonomického kritéria bol zaznamenaný ďalší pokrok a SR, ak bude pokračovať v reformách, bude schopná vyrovnať sa konkurenčným tlakom na vnútornom 
trhu EÚ.

Schopnosť prevziať na seba záväzky vyplývajúce z členstva

Eneko Landaburu konštatoval, že bol dosiahnutý pokrok v implementácii acquis v oblastiach slobodného pohybu tovaru, osôb, služieb, kapitálu, sociálnej politike, colnej únii. Pokrok sa však nedosiahol napríklad v oblastiach ako regionálna politika, slabšie hodnotený bude pokrok v oblasti poľnohospodárstva, životného prostredia, spravodlivosti a vnútorných záležitostí.

Eneko Landaburu osobitne spomenul finančnú kontrolu, u ktorej za posledný rok došlo k pozitívnemu vývoju. Z hľadiska legislatívneho treba prijať zákon o finančnej kontrole a vnútornom audite, aby sa vytvoril právny rámec a posilniť administratívne kapacity na jeho implementáciu.

Generálny riaditeľ DG pre rozširovanie Eneko Landaburu taktiež uviedol, že vo všeobecnosti je zatiaľ otázka administratívnej kapacity vo všetkých kandidátskych krajinách prekážkou, resp. oblasťou v ktorej treba pokročiť.

Vedúci slovenského tímu Dirk Meganck podrobnejšie informoval o hodnotení v ďalších kapitolách. V kapitole slobodný pohyb tovaru sa pokročilo v transpozícii acquis, pripravuje sa zefektívnenie fungovania trhového dozoru (prijatie nového zákona). Pozitívne hodnotenie v práve obchodných spoločností závisí najmä od prijatia novely Obchodného zákonníka. Podstatný pokrok sa dosiahol v hospodárskej súťaži, problematickou zostáva vynutiteľnosť práva v oblasti štátnej pomoci. Podstatný pokrok bol dosiahnutý v doprave, aj keď je potrebné pokračovať v zosúlaďovaní práva a príprave administratívnych štruktúr. Veľmi pozitívne bude hodnotená kapitola sociálna politika a zamestnanosť, vzhľadom na pokrok v pracovnom práve, ako aj oblasti bezpečnosti pri práci. Výrazný je pokrok v energetike, schválená bola dohoda s EBRD o fonde na podporu financovania odstavenia jadrovej elektrárne V-1 v Jaslovských Bohuniciach, vytvorený bol regulačný orgán.

Limitovaný pokrok sa dosiahol v regionálnej politike, napriek prijatej legislatíve. Nedostatky sú v štruktúre riadenia regionálnej politiky a je nedostatok kvalifikovaného personálu. V oblasti životného prostredia, hoci sa dosiahol pokrok, sú stále rezervy v implementácii a administratívnej kapacite. Pred uzavretím hodnotenia posledné budú posledné informácie budú poskytnuté na expertnom stretnutí 15. októbra 2001.	
V oblasti spravodlivosti a vnútra sa pokročilo, pozitívne je hodnotená zmena organizačnej štruktúry pri managemente ochrany hraníc, prijal sa Schengenský akčný plán, pokrok sa dosiahol v legislatíve v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Napriek tomu je však potrebné zvýšiť úsilie vo všetkých sektoroch a posilnenie je nutné v oblasti administratívnej kapacity.

V oblasti colnej únie sa dosiahol výrazný pokrok v legislatívnej oblasti, najmä schválením  nového Colného zákona. Pozornosť je potrebné venovať dobudovaniu informačného systému podľa štandardov EÚ. Sústredenú pozornosť naďalej treba venovať oblasti poľnohospodárstva.	

Podpredsedníčka vlády SR informovala o aktuálnom stave v prijímaní acquis. Zdôraznila, že začiatkom októbra bude v NR SR prerokovaných 10 zákonov, ktoré sú prioritné z hľadiska pokroku v príprave na členstvo. Pri tejto príležitosti požiadala, aby legislatívne normy, ktoré budú schválené na prebiehajúcej 51. schôdzi NR SR boli zachytené v tohtoročnej správe. Informovala o návrhu zákona prijatom v nadväznosti na novelu Ústavy SR, ktorý umožní a zjednoduší transpozíciu acquis do slovenského právneho poriadku.

Podrobnejšie informovala o prijímaní legislatívy v oblasti životného prostredia a o navýšení rozpočtových prostriedkov pre túto kapitolu. V rámci informovania o celkovom posilnení administratívnych kapacít osobitne zdôraznila oblasť životného prostredia, kde bolo vyčlenených 199 pracovníkov a 2 mld. Sk zo zdrojov z privatizácie, 327 mil. zo štátneho rozpočtu na kofinancovanie enviromentálnych ISPA projektov.

Podpredsedníčka vlády SR vyjadrila súhlasné stanovisko so záverom vo vzťahu k nezamestnanosti a uviedla, že vláda prijíma opatrenia na podporu zvýšenia zamestnanosti napr. aj tým, že vyčlenila značné zdroje na podporu malých a stredných podnikov.

Závery a odporúčania

1.	Celkový charakter tohtoročnej Pravidelnej správy bude pozitívny. V oblasti politických kritérií EK ocení zásadné reformné kroky (novela Ústavy SR, štátna a verejná služba, verejná správa), kritickejšie bude hodnotená rómska otázka a boj proti korupcii, kde bude spomenutý prípad Tóth. Hodnotenie prvého ekonomického kritériá bude rovnaké ako v minulom roku, t.j. SR možno považovať za trhovú ekonomiku. V plnení druhého ekonomického kritéria bol zaznamenaný ďalší pokrok a SR, ak bude pokračovať v reformách, bude schopná vyrovnať sa konkurenčným tlakov vnútri EÚ. Hodnotenie schopnosti prevziať záväzky vyplývajúce z členstva bude rôzne podľa dosiahnutého pokroku v jednotlivých kapitolách. Prevažovať by však malo pozitívne hodnotenie v oblasti vnútorného trhu, sociálnej politiky, colnej únie. Slabšie, príp. kritickejšie bude hodnotená najmä regionálna politika, ďalej poľnohospodárstvo, životné prostredie. Plnenie kritéria administratívnej kapacity je zatiaľ vo všetkých kandidátskych krajinách hodnotené ako slabšie, resp. ako oblasť, v ktorej treba pokročiť.

2.	Vzhľadom na skutočnosť, že v pravidelnej správe bude zachytený legislatívny pokrok dosiahnutý do 15. októbra 2001, bude podpredsedníčka vlády SR Mária Kadlečíková priebežne písomne informovať komisára Európskej komisie pre rozširovanie o aktuálnom vývoji v prijímaní prioritnej legislatívy v Slovenskej republike.   

 
4.	Rokovanie PPV EI s komisárom Európskej komisie pre rozširovanie  EÚ Günterom Verheugenom 
 
Podpredsedníčka vlády SR pre európsku integráciu informovala komisára pre rozširovanie Európskej komisie Güntera Verheugena o pokroku, ktorý Slovenská republika dosiahla v hodnotenom období a odovzdala mu Dodatok k Správe o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii za obdobie jún 2001 – september 2001.

Počas stretnutia s komisárom Verheugenom boli prerokované najmä nasledovné problémy:
stav riešenia problematiky eurofondov, problematika zmluvy medzi SR a EBRD, rómska otázka a stav negociácií.

Komisár Günter Verheugen k otázke riešenia problematiky kauzy „eurofondy“ informoval podpredsedníčku vlády SR Máriu Kadlečíkovú o postupe Rozpočtového výboru Európskeho parlamentu v jeho snahe o blokovanie finančných prostriedkov z fondov predvstupovej pomoci PHARE pre Slovenskú republiku.

Uzavretie pripravovanej rámcovej dohody medzi Slovenskou republikou a EBRD týkajúcej sa aktivít Medzinárodného fondu podpory pre odstavenie Bohuníc, je  poslednou podmienkou uzavretia kapitoly Energetika.

K riešeniu problematiky rómskej otázky komisár Verheugen konštatoval, že Slovenská republika dosiahla  pokrok  v tejto oblasti.

V závere stretnutia komisár pre rozširovanie Európskej komisie potvrdil možnosť uzavretia negociácií do konca roka 2002. V tejto súvislosti zdôraznil, že zo strany Slovenskej republiky bude potrebné venovať zvýšenú pozornosť najmä problematike hospodárskej súťaže.

Závery
	
     Pracovná návšteva podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu Márie Kadlečíkovej v Európskej komisii bola posledným oficiálnym stretnutím  predstaviteľov Slovenskej republiky a Európskej komisie pred publikovaním Pravidelnej správy o pokroku SR v príprave na členstvo v EÚ. Išlo o tzv. hodnotiace stretnutie, kde podpredsedníčka vlády SR prezentovala pokrok, ktorý Slovenská republika dosiahla v prístupovom procese za obdobie október 2000 až september 2001. Podpredsedníčka vlády SR Mária Kadlečíková na rokovaniach s predstaviteľmi Európskej komisie odovzdala Dodatok k Správe o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii za obdobie jún 2001 – september 2001, schválený vládou Slovenskej republiky dňa 
19. septembra 2001. 

     Návšteva prispela k informovaniu vedúcich predstaviteľov EK o aktuálnych krokoch SR v procese začleňovania sa do EÚ. Priebeh rokovaní potvrdil, že na oboch stranách je záujem o prehlbovanie otvoreného a partnerského dialógu vo všetkých oblastiach spoločných záujmov, tak vo vzťahu k európskej integrácii ako aj k bezpečnostnej politike.