Informácia o priebehu a výsledkoch 9. zasadania Generálnej konferencie UNIDO vo Viedni, v dňoch 3. – 7. decembra 2001.

A/ plenárne zasadania

      Prezidentom 9. Generálnej konferencie bol zvolený J. F. Reyes López z Guatemaly, ktorý vystriedal prezidenta 8. GK S. Umera z Pakistanu.

      Z prejavov, ktoré odzneli v rámci plenárnych zasadaní, patril medzi najdôležitejšie prejav generálneho riaditeľa UNIDO Carlosa Magariňosa, ktorý úvodom predoslal, že chce podať realistické hodnotenie stavu organizácie.

      Situácia, ktorá predchádzala reforme dávala pre UNIDO veľmi zlé perspektívy a bola poznačená finančnou nestabilitou. Organizáciu opustili USA (zanechajúc dlh 60 mil. USD), Kanada, Austrália a tiež ďalšie európske vyspelé krajiny zvažovali tento krok. Odchodom hlavných prispievateľov bolo UNIDO nútené redukovať rozpočet takmer o 20 %. Rozvojové krajiny sa sťažovali na nedostatočný záujem o ich integráciu do aktivít technickej spolupráce a rozvinuté krajiny spochybňovali potrebu existencie organizácie na podporu industrializácie. 

      Prijatím Pracovného plánu o budúcej úlohe a funkciách UNIDO na 7. GK v roku 1997 sa vytvoril rámec spoločného porozumenia a dohody medzi členskými krajinami, v rámci ktorého bolo potrebné ihneď riešiť finančnú situáciu, programové zameranie a dôvod samotnej existencie multilaterálnej organizácie v oblasti priemyselného rozvoja.

      K zlepšeniu finančnej situácie boli podniknuté kroky radikálnej reorganizácie so znížením veľkosti aparátu, znížením rozpočtu, zefektívnením použitia finančných zdrojov a stransparentnením riadenia. Problémom zostalo platenie členských príspevkov a nižšie príjmy z dôvodu redukcie objemu realizovaných projektov. Postupne sa však darí presviedčať členské krajiny, aby vyrovnali svoje nedoplatky.

      V spolupráci so súkromným sektorom, mimovládnymi organizáciami a ďalšími záujemcami o spoluprácu s UNIDO bolo novodefinované programové zameranie a aktivity technickej spolupráce. Boli jasne vymedzené služby, ktoré UNIDO bude poskytovať a otvorené množstvo malých projektov, ako napr. Integrované programy (44), v dôsledku čoho sa zastavil pokles dodávok technickej spolupráce a plne reštrukturalizoval profil technickej spolupráce UNIDO. Do náplne boli zapracované projekty z oblasti Montrealského protokolu, programy technickej spolupráce cez centrá UNIDO na podporu investícií a technológií (ITPO) a činnosť Centra vedeckých a vysokých technológií. Všetky uvedené zmeny mali praktickú odozvu vo zvýšení orientácie na nízkopríjmové krajiny.

      Pochybnosti o význame existencie multilaterálneho systému pre priemyselný rozvoj mali dlhodobý vývoj. Po páde Berlínskeho múru začal dokonca prevažovať názor, že mnohostranná rozvojová spolupráca je vecou minulosti. Problémy s odbytom, dopytom s nízkou príjmovou elasticitou priviedli postupne k zdôrazňovaniu potreby industrializácie ako faktora akumulácie kapitálu, potrebného k priblíženiu chudobnejších krajín k bohatším a k zvýšeniu pozornosti na rozhodujúcu úlohu rastu produktivity ako kľúča k zbližovaniu rozdielov v hospodárskom rozvoji. Týmto sa aj úloha UNIDO dostala do centra pozornosti. Na industrializáciu sa už nepozerá ako na výsledok, ale ako na prostriedok k zvyšovaniu produktivity. 

      Za SR v rámci plenárneho zasadania vystúpil vedúci delegácie, minister životného prostredia. Vo svojom príspevku ocenil priebeh a výsledky efektívnej administratívnej, finančnej a programovej reformy UNIDO. Zdôraznil, že Slovensko plne podporuje úspešné pokračovanie v začatých reformách, smerujúcich k zvýšeniu vplyvu, významnosti a užitočnosti organizácie, ktorá je poverená podporou zodpovedného a udržateľného priemyselného rozvoja ako prostriedku k dosiahnutiu medzinárodných rozvojových zámerov v ekonomickej prosperite a sociálnom rozvoji pri zabezpečení ekologickej udržateľnosti.  Konferencia v roku 1997, ktorá predstavuje politickú a finančnú dohodu, je z tohto hľadiska rozhodujúcou pre život UNIDO. 

      SR bude podporovať bližšie podrobnejšie zameranie na niekoľko hlavných oblastí, ktoré nemôžu byť zabezpečené vhodnejšími zdrojmi, kde sa dosahujú komparatívne výhody a kde môže prispieť k dosiahnutiu medzinárodných rozvojových cieľov. Angažovanosť UNIDO v environmentálnej oblasti by mala byť jednou z kľúčových. UNIDO by malo pokračovať vo zvyšovaní dôrazu na podporu programov, cielených na čistejší a udržateľný priemyselný rozvoj.

      Vyzval členské krajiny a UNIDO, aby aktívne prispeli k príprave Svetového summitu o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu s cieľom dosiahnutia pokroku v procese implementácie výsledku Konferencie OSN v Rio de Janeiro.  Slovensko vysoko oceňuje úlohu UNIDO pri realizácii praktických riešení k zdokonaleniu priemyselných procesov a predchádzaniu ďalšej degradácie životného prostredia.  Uviedol, že SR je zapojené do globálnej siete centier čistejšej produkcie. Od vybudovania Centra v SR v roku 1994 bolo na Slovensku realizovaných viac ako 100 projektov, rozvíjajúcich ďalšie aktivity, zamerané na špeciálne podsektory, vrátane kontroly znečisťovania a priemyselných odpadov. Slovensko víta iniciatívy UNIDO, zamerané na pomoc členským krajinám v otázkach priemyselného rozvoja, zavádzaní medzinárodných nástrojov, ako je Štokholmská konvencia, Kjótsky protokol, Kartágenský protokol a Montrealský protokol. Ocenil pomoc pri realizácii a financovaní projektu na zlepšenie výrobných podmienok a transfer nových technológií v SR.

      Zdôraznil, že SR podporuje dialóg krajín regiónu a svetovej komunity. SR je pripravená zohrať kľúčovú úlohu v budúcich regionálnych aktivitách v oblasti čistejšieho a udržateľného priemyselného rozvoja prostredníctvom a v koordinácii s Národným centrom čistejšej produkcie, ITPO a UNIDO.

      V ďalšom informoval o vývoji a výsledkoch hospodárskych reforiem na Slovensku, členstve SR v OECD a prístupovom procese do EÚ. Uviedol pozitívny vývoj v oblasti prílivu zahraničných investícií. Zvlášť ocenil vybudovanie Centra na podporu investícií a technológií (ITPO), ako kvalitatívne vyššej úrovne rozvoja spolupráce medzi SR a UNIDO.

      Minister tiež informoval, že SR je pripravená už začiatkom budúceho roka zorganizovať v spolupráci s UNIDO regionálnu konferenciu, ktorá by mala napomôcť predovšetkým asociovaným krajinám EÚ pri plnení úloh v rámci predvstupovej stratégie.

      V rámci všeobecnej rozpravy plenárnych zasadaní vystúpil veľký počet predstaviteľov jednotlivých členských krajín. Vyjadrili podporu prebiehajúcim reformám UNIDO, ocenili podiel generálneho riaditeľa UNIDO C. Magariňosa na realizácii jednotlivých reformných krokov, vyzvali k splneniu príspevkových povinností a vyjadrovali sa k vecným zámerom technickej spolupráce, ako i pripravenosti ich krajín zapojiť sa do aktivít UNIDO. 

      V prevažnej väčšine vystúpení bolo zdôraznené využiť činnosť organizácie na boj proti chudobe,  mobilizáciu zdrojov na zabezpečenie trvalo udržateľného rastu, dať globalizácii ľudskú tvár, aktivizáciu a rozširovanie počtu donorov, podporu rozvoja malého a stredného podnikania aj v prepojení na programy iných medzinárodných organizácií a regionálnych združení.

      Predstavitelia rozvojových krajín sa zaoberali vo vystúpeniach oboznamovaním so situáciou v krajine, potenciáli a potrebe riešenia akútnych problémov, predovšetkým spojených so životnou úrovňou. Pozitívne hodnotili prínosy a výsledky projektov, ktoré sa v ich krajinách doteraz realizovali.

B/  Fórum priemyselného rozvoja

      Ústrednou témou fóra bolo: „Boj proti marginalizácii prostredníctvom trvalo udržateľného priemyselného rozvoja: Úlohy a príležitosti v globalizujúcom sa svete“. Fórum formálne otvoril generálny riaditeľ UNIDO C. Magariňos, ktorý uviedol, že príjmová nerovnosť sa medzi krajinami za posledné dve storočia výrazne zväčšila, zatiaľ čo svetové hospodárstvo sa viac integrovalo. Poukázal na fakt, že technologická zmena je hlavným determinantom rastu produktivity, ktorá stimuluje rast príjmov a že industrializácia, ktorá je hlavným nositeľom technologickej zmeny, sa rozširuje nerovnomerne. Krajiny, ktoré sa industrializovali sú bohatšie, zatiaľ čo tie druhé stagnujú. Rozdiely v príjmoch sa za posledných 30 rokov zväčšili, čo viedlo k ostrému zvýšeniu relatívnej chudoby najmenej rozvinutých krajín. Ich stagnácia vyplýva z nevybudovania priemyselnej základne a z pretrvávajúcej závislosti na znižujúcich sa komparatívnych výhodách surovinových sektorov. 

      Z hľadiska budúcnosti nemožno očakávať zlepšenie bez poskytovania pomoci, lebo posledné dohody WTO obmedzili šance najmenej rozvinutých krajín vybudovať priemyselnú základňu. Tieto dohody najmä zabraňujú týmto krajinám prijať také podporné opatrenia ako sú exportné dotácie, naplnenie domácich požiadaviek, exportno-importné prepojenia, obmedzenia kapitálových tokov, nedodržovanie autorských práv, cielené úvery a pod., ktoré tvorili náplň predchádzajúcej industrializácie. K tomu UNIDO ponúka rad opatrení, ktoré by mali pomôcť bojovať proti chudobe podporou industrializácie a tým aj ekonomického rastu a produktivity. Uviedol, že v prípade malého počtu krajín, ktorých úroveň produktivity a príjmy na obyvateľa vychádzajú z absorpcie a využitia domácich technológií UNIDO pomáha posilňovať ich kapacity takými nástrojmi, ako sú Technology Foresight, Centrá produktivity, Informačné a komunikačné technológie a biotechnológie.

Fórum ďalej pokračovalo v dvoch paneloch:

I.	Hospodársky a sociálny rozvoj: ako môže priemysel najlepšie prispieť  k boju proti chudobe

Panel viedol prof. J. Degnbol-Martinussen z Roskilde university v Dánsku.  Myšlienky hlavných príspevkov:

M. Ben Abdallah, minister priemyslu, Tunis
-	podmienky priemyselného rozvoja, bez ktorých nie je možný, sú mier a stabilita, vhodné životné prostredie, fungujúci trh, výskum, vývoj, inovácie, rozvoj ľudských zdrojov, transfer technológií, podporné politiky a programy, podporné inštitúcie pre rozvoj podnikania, globalizačné účinky vrátane strát pracovných príležitostí v dôsledku reštrukturalizácie a adopcie menej pracovne intenzívnych technológií
   
      J. Denis Bélisle, výkonný riaditeľ ITC
-	opatrenia nevyhnutné prijať v rozvojových krajinách k dosiahnutiu konkurenčnej schopnosti malých a stredných podnikov na globálnom trhu, rozširovanie otvorenosti k obchodovaniu  ako výsledok globalizácie zvyšuje konkurenčnú schopnosť rozvojových krajín, potreba exportnej orientácie, cielený príliv FDI,  UNIDO a ITC pomôže s opatreniami na uľahčovanie obchodu, prekonávať technické bariéry obchodu, sanitárne a fytosanitárne opatrenia

       Ibrahim Fawzy, Egypt
-	význam prílivu FDI k podpore rozvoja, je potrebné vytvárať priaznivé prostredie pre investorov, UNIDO by malo zmeniť orientáciu z pôvodne smerovanej na vlády k súkromnému sektoru

       Masayuki Kondo, Japonsko
-	technológia je kľúčom k medzinárodnej konkurenčnej schopnosti a environmentálne trvalo udržateľnému ekonomickému rastu, je to však len vstup fyzicky obmedzený, rozvojové krajiny však majú veľký potenciál k získaniu moderných technológií zo zahraničia,  UNIDO ako intelektuálna organizácia by mala zohrať významnú úlohu v pomoci rozvojovým krajinám naformulovať si technologické stratégie

        Yo Maruno, UNIDO
-	predstavil postup UNIDO v boji proti chudobe, rastúca nerovnosť vo svetovom hospodárstve má svoje korene v rozdielnej miere industrializácie, historicky, obdobia obchodnej globalizácie vždy niesli so sebou vzrast nerovnosti medzi krajinami, nerovnosti medzi krajinami vedú k nebezpečiu vyostrenia hospodárskej a sociálnej nerovnosti sveta, UNIDO by mohlo efektívne prispieť k trvalej redukcii chudoby, čo ilustroval na príkladoch Indie, Južnej Afriky a i.

II.	Globálne normy a miestny priemysel: Úlohy a príležitosti

Panel viedla Ursula Stenzel, poslankyňa Európskeho parlamentu.

Osvaldas Čiukšys, Litva
-	prijatie medzinárodných noriem a štandardov bolo často vyžiadané zavedením najnovších technológií, ktoré tiež vyžadovali značné zdroje a investície, zo skúsenosti Litvy prijatie týchto štandardov pomohlo krajine vysoko pozdvihnúť priemyselnú úroveň  vlády majú vysokú zodpovednosť za pomoc v oblastiach, kde nesiaha trhový mechanizmus (podpora exportu, podpora malých a stredných podnikov, programy kvality a inovácií a pod.)

      Gene Hutchinson, Botswana
-	odporúčal a na praktických príkladoch uviedol dôležitosť vybudovania národných inštitúcií pre štandardizáciu, prijatie medzinárodných štandardov umožní rozvojovým krajinám pozdvihnúť úroveň ich priemyslu a učiť sa z medzinárodných skúseností, štandardy zohrávajú pozitívnu úlohu v rozvoji rozvojových krajín a krajín s tranzitívnou ekonomikou a sú kľúčom k medzinárodnej konkurencieschopnosti, ochrane životného prostredia, ochrane zdravia a uľahčovaniu prístupu k poznatkom a informáciám

        R. K. Pachauri, India
-	je potrebné zvýšiť koordináciu medzinárodnej administrácie multilaterálnych environmentálnych dohôd, pomôcť rozvojovým krajinám vytvoriť zodpovedajúce miestne kapacity k prístupu a využitiu fondov pre zavádzanie týchto dohôd, vytváranie trhu vo vidieckom prostredí  môže stimulovať priemyselný rozvoj v iných oblastiach, prístup chudobných k moderným technológiám je zdrojom a príležitosťou pre zlepšenie ich ekonomickej a sociálnej situácie

        Bamanga Tukur, African Business Round Table
-	neúnosné vyčerpávanie prírodných zdrojov v Afrike, marginalizácia Afriky, ekonomický rozvoj pri súčasnej environmentálnej ochrane bude vyžadovať obrovské zdroje, vyzval UNIDO k poskytovaniu rozsiahlej podpory pre rozvoj ľudských zdrojov, budovanie inštitúcií,  rozvoj rôznych iniciatív, v spolupráci s vládami krajín Afriky

         Angelo D'Ambrosio, UNIDO
-	Štokholmská konvencia zaväzuje signatárov znižovať, eliminovať emisie trvalých organických látok znečisťujúcich ovzdušie, je však len malá skúsenosť ako to prakticky dosiahnuť, prístupy a opatrenia OECD nie sú vždy prijateľné pre krajiny rozdielnej úrovne priemyselného rozvoja, konvencia poskytuje technickú pomoc pre rozvojové krajiny a krajiny s tranzitívnou ekonomikou na požiadanie, UNIDO poskytuje pomoc v dvoch štádiách – pri formulovaní národných implementačných plánov a pri realizácii týchto plánov

         Octavio Maizza-Neto, UNIDO
-	poukázal na skutočnosť, že pokiaľ zavádzanie medzinárodných noriem a štandardov sa zdá byť jednoduchou záležitosťou, prax ukazuje na mnohé problémy, tieto musia byť transformované do úrovne podniku ako pracovné štandardy, boli často vyvinuté v rozvinutých krajinách a rozvojové krajiny nemajú na ich zavedenie prostriedky, inštitúcie a technické zdroje

C/ Rokovania pracovných skupín

I.	Pracovná skupina pre Strednodobý program práce UNIDO na obdobie rokov 2002 – 2005

      Pracovná skupina vychádzajúc zo základného programového dokumentu UNIDO, prijatého na 7.GK v roku 1997 spresnila, aktualizovala a predložila 9. GK na schválenie nasledovný program práce.

Aktivity UNIDO sa členia na dve základné oblasti:

a/  posilnenie priemyselných kapacít
b/  čistejší a trvalo udržateľný priemyselný rozvoj

      UNIDO si zachováva univerzálny charakter a poslanie. Geografické, sektorové a tematické zameranie aktivít bude realizované s dôrazom na:

a/ služby najmenej rozvinutým krajinám, zvlášť Afriky, so zvláštnou pozornosťou na regionálnu a subregionálnu úroveň,
b/ služby na podporu odvetví, založených na poľnohospodárstve a ich integrácia prostredníctvom subsektorových väzieb do národných priemyselných štruktúr,
c/ služby na podporu malých a stredných podnikov a ich integrácia do národných priemyselných štruktúr.

      Vychádzajúc z doteraz  platných programových dokumentov a s prihliadnutím na nevyhnutné inovácie transformácie UNIDO, pôsobenie organizácie bude smerovať do rozvojových krajín so strednou príjmovou úrovňou a do krajín s tranzitívnou ekonomikou a to naviac – nie na úkor krajín Afriky. Zdôrazňuje sa podpora spolupráce JUH – JUH, pričom sa berú do úvahy záujmy všetkých zúčastnených strán. Dynamika medzinárodného rozvoja vyžaduje od UNIDO prispôsobovať sa meniacim sa potrebám priemyselného rozvoja rozvojových krajín ako celku a zvlášť najmenej rozvinutých krajín, ale tiež krajín s tranzitívnou ekonomikou. Program pamätá i na to, aby technická spolupráca napomáhala rozvojovým krajinám a krajinám s tranzitívnou ekonomikou prekonávať technické bariéry obchodu. 

      V zmysle vyššie uvedených princípov sa bude pri realizácii pracovného plánu v období rokov 2002 – 2005 venovať zvláštna pozornosť:

•	pri posilňovaní priemyselných kapacít:

-	napomáhať udržaniu a posilneniu všetkých sektorových aktivít a priorít UNIDO ako sú vymedzené v pracovnom pláne
-	napomáhať rozvojovým krajinám a krajinám s tranzitívnou ekonomikou vybudovať inštitucionálne kapacity, najmä určené k príprave a aplikácii technických predpisov, štandardov a procedúr posudzovania zhody, k zlepšeniu ich prístupu na trh a podpore rýchlej a plnej integrácie do multilaterálneho obchodného systému
-	podporovať transfer investícií a technológií o. i. cez sieť ITPO a investičných fór a usilovať sa o sektorovú interakciu so súkromným sektorom a medziregionálnu spoluprácu
-	prispievať k rozvoju malých a stredných podnikov, podporných politík, programov a inštitúcií so zvláštnym zreteľom na rozvoj podnikania na vidieku a podnikania žien (najmä v najchudobnejších krajinách)
-	podporovať spoluprácu JUH – JUH
-	podporovať transfer technológií k zvýšeniu produktivity, konkurenčnej schopnosti a kvality priemyselnej základne všetkých rozvojových regiónov sveta, predovšetkým v oblastiach: agrotechnológií, nových informačných a komunikačných technológií a biotechnológií
-	rozšíriť aktivity Technology Foresight na všetky regióny, s prihliadnutím na skúsenosti krajín Latinskej Ameriky, Strednej a východnej Európy a krajín SNŠ

•	pri čistejšom a trvalo udržateľnom priemyselnom rozvoji

-	rozvíjať ďalšie aktivity čistejšej produkcie, zvlášť v agropriemyselnom sektore, sústredené okolo UNIDO/UNEP Národné centrá čistejšej produkcie, so zameraním na špecifické subsektory vrátane riadenia priemyselných odpadov a znečisťovania 
-	naďalej sa zameriavať na programy pomoci v politike redukcie skleníkového plynu a zvyšovania energetickej výkonnosti, ako i na obnoviteľné a alternatívne zdroje energie, zvlášť v najmenej rozvinutých krajinách a v krajinách s tranzitívnou ekonomikou
-	podporovať programy stratégií a technológií ekologicky udržateľného priemyselného rozvoja v agropriemyselných sektoroch, najmä v textilnom, kožiarskom, potravinárskom a drevospracujúcom priemysle
-	pomáhať členským krajinám v otázkach stratégií a technológií trvalo udržateľného priemyselného rozvoja, v zavádzaní medzinárodných nástrojov ako sú Štokholmská konvencia, Kjótsky protokol, Kartágenský protokol, o. i. cez environmentálne normy a štandardy
-	klásť špeciálny dôraz iniciatívam, v koordinácii s ďalšími príslušnými účastníkmi, umožňovať najchudobnejším prístup k moderným a výkonným energetickým službám, s cieľom prispievať k dosiahnutiu medzinárodných rozvojových zámerov
-	pokračovať v spolupráci s GEF a poskytovať služby členským krajinám v tejto oblasti, kde má UNIDO komparatívne výhody
-	vykonávať činnosti na ukončenie využívania materiálov pohlcujúcich ozón, v zmysle Montrealského protokolu

•	aktivity v oblasti globálneho fóra

-	v rámci každej prioritnej oblasti zabezpečiť efektívne a výsledkovo orientované analytické činnosti s jasnými cieľmi, poskytujúce analytické základy pre aktivity technickej spolupráce
-	využívať a podporovať aktivity Globálneho fóra ako dôležitý nástroj k zdokonaleniu programovaných činností a posilňovať spoločné chápanie príspevkov priemyslu k odstraňovaniu chudoby a k napojeniu národných ekonomík do globálneho hospodárstva
-	zúčastňovať sa a v rámci kompetencií organizovať rozvojové konferencie k zviditeľňovaniu cieľovo orientovaných príspevkov 

•	zastúpenie v teréne

-	vybudovať zodpovedajúci systém monitorovania a hodnotenia v teréne
-	optimalizovať a posilňovať účasť v teréne, aby bolo zabezpečené efektívne a výkonné plnenie cieľov a podporovať regionálnu integráciu o. i. aj formou interakcie a koordinácie

•	riadenie ľudských zdrojov

-	podporovať ďalší rozvoj systému riadenia ľudských zdrojov pri zabezpečení jeho efektívnosti a výkonnosti.

II.	pracovná skupina pre novú príspevkovú stupnicu

      Po rozsiahlych rokovaniach o variantných návrhoch dosiahla konsenzus tesne pred záverečným schválením dokumentov v rámci Plenárneho zasadania 9. Generálnej konferencie. Členské krajiny prijali návrh Japonska presadzujúci zavedenie 22 % príspevkovej škály s tým, že Japonsko vyrovná rozdiel spôsobený prijatím jeho návrhu vo výške 1,4 mil. EUR. Pre SR znamenajú nové príspevkové pravidlá zaplatenie príspevku do UNIDO na roky 2002 – 2003 v sume 81 552 EUR.

III.	pracovná skupina pre voľbu externého audítora

            V rámci bilaterálnych rokovaní nebola pracovná skupina schopná predložiť k následnému schváleniu návrh kandidáta spomedzi 3 uchádzajúcich sa krajín (India, JAR a Švédsko). V posledný deň zasadania sa uskutočnili tajné voľby, v ktorých členské krajiny rozhodli väčšinou hlasov v 2. kole o nominácii kandidáta JAR.

D/ rokovanie hlavného výboru

      K schváleniu Plenárneho zasadania predložil niekoľko konsenzných návrhov textov rezolúcií, ktoré majú priamu nadväznosť na strategický dokument Rámcový strednodobý program na roky 2002 – 2005. Dokument je podrobne prezentovaný v časti C I. tejto Informácie.

E/ rokovania ďalších pracovných skupín

      Podrobnosti realizácie budúcej spolupráce SR – UNIDO boli predmetom rokovania ministra životného prostredia SR s Generálnym riaditeľom UNIDO C. Magariňosom, ktoré sa uskutočnilo 3.12. 2001, podobne ako aj počas pracovnej večere, organizovanej stálym predstaviteľom SR, veľvyslancom A. Némethym pre pozvaných kompetentných riaditeľov útvarov UNIDO, zodpovedných za aktivity UNIDO v oblasti životného prostredia. Boli vymedzené viaceré oblasti záujmu, v ktorých má SR konkrétne skúsenosti, ako napríklad recyklácia odpadov a riadenie odpadového hospodárstva, čistenie odpadových vôd s priamym dopadom na možnosti rozvoja malého a stredného podnikania. Tieto môžu byť predmetom tematického výberu zamerania budúceho projektu na úrovni expertov zainteresovaných strán. Spoločný projekt by mal zapadnúť do koncepcie regionálnych iniciatív UNIDO s využitím spolupráce s Európskou komisiou a ďalšími špecializovanými medzinárodnými organizáciami systému OSN. Slovenská republika by mala v rámci vybraných participujúcich krajín zohrať úlohu lídra. Zo strany UNIDO bude zabezpečená účasť predstaviteľov Európskej komisie, úlohou slovenskej strany bude zabezpečenie vzájomnej komunikácie na úrovni ministrov životného prostredia, prípadne ministrov hospodárstva vybraných krajín s následným spoločným zabezpečením realizácie medzinárodnej konferencie v období apríl – máj budúceho roku.

Závery

      9. Generálna konferencia UNIDO predstavuje zásadný prelom vo vývoji organizácie s potvrdením jej životaschopnosti a zaujatia zodpovedného miesta v systéme OSN, v oblasti priemyselného rozvoja. Akcentuje globálne úsilie pri vytváraní podmienok postupného všeobecného ekonomického rastu s cieľom eliminovať chudobu a podporiť najmenej rozvinuté krajiny. V tomto kontexte sú formulované budúce aktivity UNIDO s dôrazom na aktívny dialóg s ostatnými medzinárodnými organizáciami systému OSN, ktoré osobitne v oblasti životného prostredia budú schopné finančne podporiť budúce aktivity UNIDO. Stratégia budúceho rozvoja je rozpracovaná v úzkej súčinnosti so závermi Miléniovej deklarácie a Konferencie OSN o najmenej rozvinutých krajinách. 

      Symbolicky s prijatím novej stratégie zamerania činnosti UNIDO na ďalšie štvorročné obdobie sa otvára nová etapa vzťahov SR – UNIDO, v ktorých zásadnú úlohu zohrá oblasť životného prostredia a ambícia SR zaujať postavenie lídra v regionálnych aktivitách, zameraných na oblasť priemyselného trvalo udržateľného rozvoja a čistejšej produkcie. Realizácia uvedených plánov predpokladá aktívne zapojenie - už vytvorených štruktúr v SR pre spoluprácu s UNIDO – Slovenské stredisko čistejšej produkcie a Investment and Technology Promotion Office v Bratislave.