SPRÁVA O PLNENÍ ÚLOH ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR V ROKU 2006  

OBSAH
Vyhodnotenie zahraničnej politiky SR v roku 2006
1. Hodnotenie hlavných cieľov zahraničnej politiky SR v roku 2006
2. Plnenie úloh zahraničnej politiky SR vo vzťahu k EÚ
2.1. Inštitucionálna reforma EÚ. Ratifikácia Zmluvy o Ústave pre Európu
2.2. Personálna politika SR vo vzťahu k inštitúciám EÚ
2.3. Rozširovanie EÚ a európska susedská politika. Východná politika EÚ
2.4. Sektorálne ciele. Lisabonská stratégia
2.5. Koordinácia záležitostí EÚ v SR. Využívanie fondov EÚ v SR
2.6. Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ
2.7. Európska bezpečnostná a obranná politika ako súčasť SZBP
2.8. Budovanie európskych agentúr
3. Hodnotenie zahraničnej politiky SR vo vzťahu k NATO a transatlantickému spojenectvu
4.  SR a OSN
4.1. Členstvo SR v BR OSN
4.2. Reforma OSN a jej hlavných orgánov
4.3. Účasť SR v mierových misiách OSN
4.4. Finančné aspekty členstva SR v OSN
4.5. Medzinárodné organizácie systému OSN
5. Hlavné výsledky zahraničnej politiky SR v stredoeurópskom regióne
5.1. Vzťahy SR so susednými štátmi
5.2. Vyšehradská spolupráca
5.3. Regionálna a cezhraničná spolupráca
5.4. Stredoeurópska iniciatíva
6. Konzulárna ochrana občanov SR. Schengenská spolupráca
7. Západný Balkán ako prioritný región zahraničnej politiky SR
8. Ľudské práva vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám
9. Aktivity SR v oblasti rozvojovej pomoci
10. Ekonomická dimenzia zahraničnej politiky SR
11. Kultúrna dimenzia zahraničnej politiky SR. Krajania
12. Jednotné pôsobenie zahraničnej politiky SR

Príloha č. 1 - HodNOTENIE hlavných STYKOVÝCH aktivít A PLÁNOVANÝCH PODUJATÍ zahraničnej politiky SR v roku 2006
1. Hlavné oblasti dvojstrannej spolupráce
1.1. Vzťahy SR so susednými štátmi
1.2. Vzťahy so štátmi NATO a EÚ
1.3. Vzťahy s ďalšími západoeurópskymi štátmi
1.4. Vzťahy so štátmi SNŠ
1.5. Vzťahy so štátmi západného Balkánu
1.6. Vzťahy so štátmi Ázie, Oceánie a s Austráliou
1.7. Vzťahy so štátmi Blízkeho a Stredného východu a severnej Afriky
1.8. Vzťahy so štátmi subsaharskej Afriky
1.9. Vzťahy so štátmi Latinskej Ameriky
1.10. Vzťahy v oblasti kultúry, školstva, vedy a zdravotníctva
2. Hlavné oblasti mnohostrannej spolupráce
2.1. Pôsobenie SR v medzinárodných medzivládnych organizáciách
2.2. Kontrola zbrojenia, odzbrojenie, nešírenie zbraní a kontrola exportu
2.3. Terorizmus
2.4. Rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc
3. Medzinárodnoprávna a konzulárna oblasť
3.1. Medzinárodnoprávna oblasť
3.2. Konzulárna oblasť
3.3. Ľudské práva vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám
4. Informačná činnosť MZV SR
5. Budovanie zastupiteľskej siete SR v zahraničí a personálna politika
Príloha č. 2 – Zoznam použitých skratiek

Vyhodnotenie zahraničnej politiky SR v roku 2006

1. Hodnotenie hlavných cieľov zahraničnej politiky SR v roku 2006

Rok 2006 bol v medzinárodných vzťahoch rokom s nemalým počtom dôležitých aktivít a procesov s potenciálom vplývať na smerovanie vývoja krajín, regiónov, či dokonca celého medzinárodného spoločenstva i v budúcnosti. Hodnotiac aktivity slovenskej zahraničnej politiky v uplynulom roku môžeme skonštatovať, že SR bola aktívnou súčasťou mnohých z týchto procesov, pričom sa usilovala vnášať do nich svoj vklad s cieľom upevňovať mier, stabilitu a prosperitu vo svete a súčasne šíriť dobré meno SR v medzinárodnom spoločenstve.
Zahraničnopolitické pôsobenie SR v roku 2006 možno v prvom rade charakterizovať ako kontinuálne, pričom opodstatnenosť tejto charakteristiky vyplýva z vnútropolitických reálií na Slovensku v uplynulom roku. Na základe výsledkov júnových parlamentných volieb sa zmenili vnútropolitické pomery v SR nástupom novej vládnej koalície, ale v oblasti zahraničnej politiky táto deklarovala kontinuitu základného smerovania danú členstvom SR v EÚ a NATO. Zachovala sa, ba prehĺbila, nemenná snaha o presadzovanie slovenských záujmov vo svete a ich kompatibilitu so záujmami medzinárodného spoločenstva. I naďalej sa SR usiluje o dôstojné a primerané miesto v procesoch vytvárania a udržiavania mieru, stability a prosperity vo svete, o spolupodieľanie sa na riešení globálnych problémov a o dôsledné plnenie svojich medzinárodných záväzkov v týchto oblastiach. S osobitným uspokojením možno skonštatovať, že toto snaženie bolo spoločné pre vládu, ale i mimovládnu sféru. Kontinuita zahraničnej politiky SR je odrazom pretrvávajúceho širokého domáceho politického a spoločenského konsenzu na otázky spoločne vyznávaných hodnôt širokej slovenskej verejnosti a jej politickej reprezentácie. S uspokojením možno skonštatovať i to, že zahraniční partneri i v uplynulom roku SR vnímali ako aktívneho, dôveryhodného, stabilného a čitateľného partnera, ktorý v primeranej miere prijíma svoju zodpovednosť za globálny vývoj. Vláda, ktorá nastúpila po júnových voľbách, vychádzajúc z hodnôt a priorít obsiahnutých vo svojom programovom vyhlásení, určila v zahraničnej politike SR aj nové prvky a akcenty. Patria k nim posilnenie ekonomického rozmeru zahraničnej politiky a diplomacie, aktívne pôsobenie Slovenska  vo východnej a juhovýchodnej Európe,  aktivizácia vzťahov s Ruskom a Čínou, aktívna politika v oblasti ľudských práv, osobných slobôd, vrátane práv osôb patriacich k menšinám, podpora efektívneho multilateralizmu, nový rozmer susedskej spolupráce a činnosti V4 a v neposlednom rade zefektívnenie fungovania samotného rezortu diplomacie.
Plnenie úloh zahraničnej politiky vychádzalo zo Zamerania zahraničnej politiky na rok 2006 a Strednodobej stratégie zahraničnej politiky SR do roku 2015 z programového vyhlásenia predchádzajúcej vlády a od leta 2006 z programového vyhlásenia nového kabinetu. Zásady aktivít SR v medzinárodných vzťahoch boli formulované na základe zladenia potrieb medzinárodného spoločenstva a obhajoby záujmov SR. Okrem potvrdenia svojich vlastných tém a principiálnych postojov v zásadných otázkach medzinárodných vzťahov slovenská zahraničná politika nielen flexibilne reagovala formulovaním vlastných stanovísk k medzinárodnému vývoju, ale v nich aj  generovala vlastnú pridanú hodnotu. Princípy medzinárodnopolitického konania pre SR vyplývali z jej záväzkov, ktoré sú zakotvené v medzinárodnoprávnych dokumentoch. Zahraničnú politiku SR charakterizovala dôslednosť, vyváženosť, stabilita a konkrétne aktivity sa flexibilne prispôsobovali reálnemu vývoju v rôznych oblastiach medzinárodných vzťahov.
V roku 2006 pokračoval trend čoraz väčšieho ovplyvňovania bilaterálnych vzťahov a diplomacie hospodárskymi záujmami jednotlivých krajín. So zámerom zvýšiť konkurenčnú schopnosť EÚ sa vláda SR, na základe Lisabonskej stratégie, sústredila na účinné spájanie národných a spoločných európskych prostriedkov rastu, výkonnosti a modernizácie hospodárstva uplatňovaním znalostnej ekonomiky a posilňovania sociálnej súdržnosti vedomostnej spoločnosti. Ekonomický rozmer diplomacie kládol zvýšený dôraz na hospodárske záujmy SR s cieľom podporiť proexportné aktivity a prílev priamych zahraničných investícií s vyššou pridanou hodnotou, predovšetkým do výskumu a vyšších technológií. Zámer bol sústredený na rozvoj slovenského exportu, exportu investícií, služieb, podpory konkurenčnej schopnosti firiem SR na medzinárodných trhoch a stratégie obchodno-ekonomických záujmov SR v EÚ a v prioritných mimoeurópskych teritóriách v súlade s celoeurópskymi stratégiami, za súčasnej podpory rozvoja medziregionálnej spolupráce. Takáto ekonomická dimenzia zahraničnej politiky Slovenska je osobitnou prioritou novej vlády SR a v záujme jej efektívnejšieho plnenia si vláda SR predsavzala aplikovať jednotný výkon zahraničnej služby.
Pre slovenskú zahraničnú politiku bolo v roku 2006 charakteristických aj niekoľko ďalších prioritných oblastí. Bolo to najmä naše aktívne pôsobenie ako nestáleho člena BR OSN, ďalší rok členstva v EÚ a NATO, susedská spolupráca, západný Balkán a východná Európa. Veľký význam sme naďalej prikladali i aktívnej politike SR v oblasti ľudských a občianskych práv, pôsobeniu slovenských vojakov v medzinárodných vojenských a pozorovateľských misiách v zahraničí (k 22.12.2006 v zahraničí slúžilo 630 príslušníkov OS SR) a zapájaniu sa do programov medzinárodnej rozvojovej pomoci.
Slovenské pôsobenie v BR OSN v roku 2006 bolo podielom na riešení najnaliehavejších problémov sveta, efektívnom multilateralizme a posilnení postavenia tejto medzinárodnej organizácie globálneho charakteru. Prevzatie časti zodpovednosti za svetový mier a bezpečnosť prispelo k zvýšeniu prestíže Slovenska vo svete.
Pokračujúcou prioritou zahraničnej politiky SR v roku 2006 bolo naše členstvo v EÚ a NATO, kde sme sa aktívne zapájali do procesov obhajoby našich národných záujmov a hľadania spôsobov ich reflexie v záujmoch týchto inštitúcií i širšieho medzinárodného spoločenstva. V EÚ sme sa zamerali najmä na oblasť tvorby inštitucionálnych a legislatívnych podmienok pre jej efektívnejšie fungovanie, ďalšej demokratizácie a priblíženia sa k občanom, podpory pokračovania ratifikačného procesu zmluvy o ústave pre EÚ, zvyšovania jej konkurencieschopnosti, všestrannej bezpečnosti a pokračovania procesu rozširovania. Veľký dôraz sme kládli na prehĺbenie energetickej bezpečnosti EÚ ako celku i jej jednotlivých členov, zachovajúc pri tom environmentálnu akceptovateľnosť využívania energonosičov. Naše užšie národné záujmy sa prejavovali v úspešných snahách o odstránenie bariér na trhu práce a služieb v EÚ, začlenenie SR do schengenského priestoru do konca roku 2007 a plnenie kritérií na vstup do eurozóny (do roku 2009).
Zahraničná a bezpečnostná politika SR vychádza aj v roku 2006 z toho, že hlavným garantom euroatlantickej bezpečnosti je NATO. Slovensko dnes patrí k dôveryhodným členom tejto organizácie, ktorý si dôsledne plní záväzky vyplývajúce z členstva. Priority nášho pôsobenia v Aliancii sa zameriavali na posilnenie jej schopnosti pružne reagovať na zmeny bezpečnostného prostredia vo svete (najmä boj s terorizmom), zlepšenie mnohostrannej spolupráce s EÚ, pokračovanie v politike otvorených dverí a v účasti na jej vojenských misiách v zahraničí (Afganistan, Irak, krajiny západného Balkánu).
Kontinuita bola charakteristickou črtou slovenskej zahraničnej politiky v roku 2006 v oblasti vzťahov k susedným krajinám, a to na bilaterálnej, i na multilaterálnej úrovni. Tento postoj bol prirodzený, keďže ide o krajiny, s ktorými nás spájajú hlboké politické, hospodárske a kultúrne tradície, no tiež súčasnosť a budúcnosť. Ide tiež prevažne o štáty, ktoré s nami zdieľajú spoločné hodnoty a záujmy v rámci širších medzinárodných zoskupení, v ktorých spoločne pôsobíme v prospech svoj i ostatných členov. Aj v roku 2006 zaujímala popredné miesto v prioritách zahraničnej politiky SR vyšehradská spolupráca, čo bolo umocnené aj skutočnosťou, že sa Slovensko v júli stalo na 1 rok predsedníckou krajinou vyšehradskej skupiny. Aktivity SR boli zamerané  najmä na prehlbovanie potenciálu spoločného pôsobenia (a teda zvýšenia jeho efektivity) členov V4 navonok v rámci širších medzinárodných zoskupení (EÚ) a vo vzťahoch k tretím krajinám. Rok 2006 bol v našom stredoeurópskom regióne charakteristický tiež významnými vnútropolitickými udalosťami vo všetkých krajinách regiónu, keď sa v nich s výnimkou Poľska uskutočnili parlamentné voľby. Tie priniesli problémy pri zostavovaní nových vlád a profilovaní sa nových politických zoskupení, ktoré sa – väčšou, či menšou mierou – premietali do širších regionálnych a medzinárodných súvislostí. Slovensko sa v tomto období vyznačovalo vysokou mierou vnútropolitickej stability, ktorá pozitívne ovplyvnila i niektoré medzinárodné vývojové tendencie.
Dlhodobými zahraničnopolitickými prioritami SR na bilaterálnej a multilaterálnej úrovni (EÚ, NATO, V4) zostali v uplynulom roku krajiny západného Balkánu a východnej Európy. S uvedenými regiónmi Európy nás spájajú historické väzby, existencia slovenskej diaspóry v príslušných krajinách a silný vplyv vývoja v týchto regiónoch na stabilitu a bezpečnosť na celkom kontinente. Záujmom Slovenska – rovnako ako aj uvedených organizácií – je napomáhať transformačné procesy v relevantných krajinách, rozvoju demokracie, právneho štátu, trhového hospodárstva a občianskej spoločnosti v nich, čo sú predpoklady pre perspektívu budúceho začlenenia sa týchto krajín do európsko-transatlantických štruktúr. Využitie vlastných skúseností z transformačného obdobia, v spolupráci Slovenska s týmito krajinami, predstavovalo našu pridanú hodnotu do medzinárodného úsilia dosiahnuť vyššie uvedené ciele. Toto snaženie sa pritom v roku 2006 podarilo veľmi prospešne rozvinúť nielen na úroveň štátnu, resp. vládnu, ale i mimovládnu.
Vzťahy Slovenska s krajinami Ázie, Ameriky (okrem USA a Kanady), Afriky a Austrálie boli aj v roku 2006 podmienené a limitované geografickou vzdialenosťou a sociálno-politickými reáliami, ktoré boli kondicionalitou pre rozvoj politických, hospodárskych a kultúrnych kontaktov s nimi. Náš záujem o ne sa však v roku 2006 rozšíril a prehĺbil vzhľadom na naše dočasné členstvo v BR OSN, kde sme prispievali k riešeniam politických, bezpečnostných, hospodárskych a humanitárnych problémov mnohých regiónov týchto svetadielov.
V roku 2006 slovenská zahraničná politika tiež pokračovala vo svojej praktickej aplikácii vo sfére poskytovania konzulárnych služieb našim občanom vo svete, v podpore a presadzovaní hospodárskych záujmov slovenských subjektov, v aktívnej práci na pôde medzinárodných organizácií a účasti na riešení situácií v krízových oblastiach v rámci medzinárodných vojenských alebo humanitárnych misií, čím sa úspešne napĺňal zámer na jej aktívne pôsobenie v európskej a svetovej politike – prirodzene - primerane našim zdrojom a možnostiam.
SR patrila v uplynulom období medzi donorské krajiny svetového spoločenstva a mala morálny a politický záujem, ale i potenciál, podieľať sa na pomoci krajinám, ktoré ju potrebujú. Tento svoj potenciál Slovensko v roku 2006 aj primerane uplatnilo a prispelo v oblasti rozvojovej pomoci nielen finančne, ale aj odborne a intelektuálne, disponujúc unikátnou skúsenosťou z transformačného procesu a schopnosťou citlivo vnímať potreby krajín, ktoré pomoc aktuálne potrebovali. Plnenie úloh rozvojovej spolupráce bolo v súlade s Národným programom na rok 2006 a Strednodobou koncepciou oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003–6. Všestranné aktivity boli zamerané na dosiahnutie Miléniových cieľov a SR sa výrazným spôsobom podieľala ich plnení. Vo finančnej oblasti bol dosiahnutý objem ODA vo výške 0,12 % HDP, ktorý posunul Slovensko medzi najlepšie nové členské krajiny EÚ v donorských aktivitách. Vecné plnenie úloh korešpondovalo s finančným plnením, čoho dôkazom je aj dokončenie 88 rozvojových projektov v hodnote 610 mil. SKK.
Realizácia zahraničnej politiky SR sa usilovala o budovanie obrazu Slovenska ako krajiny charakteristickej spoľahlivosťou, dôveryhodnosťou a aktivitou, hlásiacou sa k spoločným hodnotám zoskupení, ktorých je členom a prijímajúcou podiel na zodpovednosti medzinárodného spoločenstva, na aktivitách v oblasti udržiavania mieru, bezpečnosti a stability vo svete i k pozitívnym globalizačným trendom v ekonomickej a environmentálnej oblasti. SR sa prezentovala ako krajina otvorená zahraničným investíciám, vhodná pre obojstranne výhodné podnikanie, turizmus a ako krajina bohatá na kultúrnu tvorbu. 
Správa o plnení úloh zahraničnej politiky SR za rok 2006 je hodnotiacim materiálom zahraničnej politiky SR, na tvorbe ktorého sa - podľa kompetenčného zákona - podieľali aj ďalšie rezorty, pričom MZV SR malo iniciačnú a koordinačnú úlohu. Pri jeho spracovaní sa uplatnila snaha o čo najširšie pokrytie celej problematiky zahraničnej politiky SR vo vzťahu k všetkých geopolitickým oblastiam a medzinárodným zoskupeniam, vrátane vyhodnotení hlavných ťažiskových oblastí jej pôsobenia v roku 2006.

2. Plnenie úloh zahraničnej politiky SR vo vzťahu k EÚ
2.1. Inštitucionálna reforma EÚ. Ratifikácia Zmluvy o Ústave pre Európu

Európska rada v Bruseli 15. a 16.6.2006 vyhodnotila obdobie reflexie prebiehajúce od leta 2005 ako celkovo užitočné. Obdobie umožnilo analyzovať vzniknutú situáciu po odmietnutí zmluvy vo francúzskom a holandskom referende. Hlavy štátov a vlád členských krajín rozhodli o zavedení tzv. súbežného prístupu (twin-track approach), ktorým vyjadrili podporu pokračovaniu ratifikačného procesu vrátane záväzku naďalej hľadať odpovede na otázky inštitucionálnej reformy EÚ a pritom sa zamerali na riešenie konkrétnych projektov zameraných na aktuálne problémy občanov EÚ. Prijaté závery Európskej rady reflektovali konzistentný postoj SR k ratifikácii ústavnej zmluvy a zlepšeniu inštitucionálneho rámca Únie.
Ako pozitívny posun vo fungovaní inštitúcií EÚ v období reflexie hodnotí SR schválenie tzv. celkovej politiky transparentnosti, ktorá umožňuje uskutočniť jednu z najdôležitejších reforiem na základe existujúceho právneho rámca a má pozitívny vplyv na efektivitu práce Rady EÚ.
Ratifikačný proces Zmluvy o Ústave pre Európu sa v roku 2006, po negatívnych výsledkoch referend vo Francúzsku a Holandsku, spomalil. V priebehu roka 2006 pokročili v ratifikácii ústavnej zmluvy 3 členské štáty. Belgicko, Estónsko a Fínsko schválili zmluvu v parlamente a ratifikačný proces ukončili. Spolu s Bulharskom a Rumunskom, ktoré vyjadrili súhlas s ústavnou zmluvou podpisom prístupových zmlúv 25.4.2005, bol v roku 2006 ratifikačný proces ústavnej zmluvy formálne ukončený v 16 členských štátoch. So zmluvou vyslovili súhlas aj Slovensko a Nemecko. V oboch štátoch sa ale k schváleniu zmluvy v parlamentoch vyjadria ústavné súdy. Počet krajín, ktoré vyjadrili súhlas s ústavnou zmluvou k 31.12.2006, stúpol na 18, tzn. 2/3 členských štátov Únie.
Európska rada v Bruseli 14. a 15.12.2006 vzala na vedomie správu fínskeho predsedníctva v EÚ, ktorej obsahom bolo vyhodnotenie bilaterálnych konzultácií s členskými štátmi o ústavnej zmluve. Podrobné informácie o konzultáciách boli doručené nemeckému predsedníctvu.
V SR nenastal v otázke ratifikácie ústavnej zmluvy v porovnaní s minulým rokom posun. SR schválila ústavnú zmluvu v NR SR 11.5.2005. Prezident SR zatiaľ ratifikačné listiny nepodpísal.
Zmluva o Ústave pre Európu bola témou rokovaní predstaviteľov SR na mnohých bilaterálnych a multilaterálnych stretnutiach, kde podporili pokračovanie ratifikačného procesu. Debata prebiehala aj na národnej úrovni, napríklad v rámci Národného konventu o EÚ. Východiská pozície SR na najbližšie obdobie boli verejne diskutované na tzv. minikonvente zorganizovanom na podnet MZV SR 28.11.2006.

2.2. Personálna politika SR vo vzťahu k inštitúciám EÚ

Vláda SR sa v programovom vyhlásení zaviazala posilniť personálne zastúpenie slovenských občanov v inštitúciách EÚ. Z 279 miest vyššieho a stredného manažmentu určených pre SR sa k 1.10.2006 podarilo obsadiť 166 postov. V roku 2006 pokračoval výber kandidátov na posty dočasne vyslaných národných expertov. V súčasnosti pôsobí v EK 31 delegovaných expertov zo SR.
MZV SR spolu s Úradom vlády SR pripravil materiál Návrh pravidiel a postupu vysielania národných expertov a stážistov do inštitúcií EÚ, ktorý aktualizuje a zjednocuje pravidlá vysielania slovenských občanov do inštitúcií EÚ.
S cieľom zvýšiť pripravenosť slovenských občanov pre výberové konania do inštitúcií EÚ došlo k zjednoteniu pravidiel vysielania slovenských občanov do inštitúcií EÚ. Zároveň bola MZV SR vydaná „Praktická príručka pre záujemcov o prácu v inštitúciách EÚ“ a v spolupráci so Zastúpením EK v SR a neziskovou organizáciou Academia Istropolitana Nova zorganizovaná séria prednášok pre poslucháčov vysokých škôl a seminárov zameraných na prípravu na výberové konania do inštitúcií EÚ.

2.3. Rozširovanie EÚ a európska susedská politika. Východná politika EÚ

Rozširovanie EÚ
SR podporovala ukončenie prístupového procesu Bulharska a Rumunska a vstup týchto krajín do Únie v pôvodne predpokladanom termíne. Vstup Bulharska a Rumunska do EÚ k 1.1.2007 úspešne zavŕšil piate kolo rozširovania, ktorého súčasťou bola aj SR. Slovensko podporovalo ďalšie pokračovanie procesu rozširovania predovšetkým napĺňaním záväzkov Európskej rady zo Solúna napomáhaním eurointegračného úsilia krajín západného Balkánu. V hodnotenom období napredoval prístupový proces Chorvátska a Turecka s využitím aj slovenských skúseností. SR v diskusiách o rozširovaní EÚ zdôrazňovala jeho mimoriadny význam ako politického nástroja. Snahou SR bolo, aby proces rozširovania príliš nestratil svoju dynamiku a debata o integračnej kapacite negatívne neovplyvnila politiku otvorených dverí EÚ.

Európska susedská politika
Slovensko podporovalo kroky EÚ vedúce k posilneniu vzťahov s krajinami Európskej susedskej politiky (ENP) a Ruskom ako strategickým partnerom Únie. ENP považuje SR za  konkrétny príspevok k reformným procesom v partnerských krajinách, ktoré sú nevyhnutné pre ich ďalšiu modernizáciu a približovanie k EÚ.
SR dôsledne obhajovala, aby európskym krajinám ENP nebola odoprená perspektíva členstva v EÚ. Aktívne podporovala implementáciu Akčného plánu pre Ukrajinu prostredníctvom bilaterálneho plánu pomoci pre Ukrajinu. SR participovala na európskej hraničnej poradnej misii (EUBAM) zameranej na zlepšenie manažmentu na moldavsko-ukrajinskej hranici. 
Slovensko podporovalo vyváženú implementáciu 4 spoločných priestorov s Ruskom a súhlasilo s prípravou novej rámcovej dohody EÚ-RU, ktorá by zohľadnila strategický charakter partnerstva EÚ-RU a vytvorila by rámec pre vzájomne výhodnú spoluprácu založenú na spoločných hodnotách. V oblasti energetiky SR vyjadrila potrebu posilniť  spoluprácu EÚ s výrobnými a tranzitnými krajinami energonosičov,  najmä Ruskom, Ukrajinou, krajinami južného Kaukazu a Strednej Ázie.  
SR zastávala názor, že niektoré výhody vyplývajúce z ENP treba sprístupniť aj občanom Bieloruska, ktoré vzhľadom na deficit demokracie a porušovanie ľudských práv  zostáva  v medzinárodnej izolácii.

2.4. Sektorálne ciele. Lisabonská stratégia

Zahraničná politika SR sa v oblasti sektorálnych politík EÚ v roku 2006 sústreďovala na realizáciu nasledujúcich zahraničnopolitických priorít:

-	pokračovanie v diplomatickom úsilí zameranom na zrušenie prechodných období na voľný pohyb pracovných síl;
-	presadzovanie dodržania termínov na vstup SR do schengenského priestoru;
-	vstup SR do eurozóny;
-	príprava a schválenie legislatívnych nástrojov potrebných na implementáciu novej finančnej perspektívy na obdobie rokov 2007-13;
-	aktívna účasť na diskusiách o formovaní energetickej politiky EÚ;
-	realizácia cieľov lisabonskej stratégie.

Voľný pohyb pracovných síl
Výsledkom intenzívneho úsilia vlády SR v tejto oblasti bolo zrušenie uplatňovania prechodných opatrení zo strany ďalších členských štátov EÚ. K 1.5.2006 svoje trhy práce otvorilo Fínsko, Grécko, Portugalsko a Španielsko, k 31.7.2006 aj Taliansko. Plány na liberalizáciu prístupu na pracovný trh v roku 2007 oznámilo taktiež  Holandsko.
Voči občanom SR prechodné opatrenia naďalej uplatňujú Belgicko, Dánsko, Francúzsko, Holandsko, Luxembursko, Nemecko a Rakúsko. Uvedené členské štáty – s výnimkou Nemecka a Rakúska – však zaviedli voči občanom SR zjednodušenú procedúru vydávania pracovných povolení, resp. pristúpili k sektorovému otvoreniu svojho trhu práce. V súvislosti s očakávaným pristúpením Bulharska a Rumunska k EÚ  bola z iniciatívy MZV SR v spolupráci s MPSVR SR vypracovaná analýza k problematike otvorenia trhu práce SR pre občanov uvedených krajín. Na základe sformulovaných odporúčaní vláda SR prijala rozhodnutie o otvorení trhu práce SR. Uvedené rozhodnutie bolo európskymi partnermi vnímané ako silný politický signál vlády SR vo vzťahu k dôslednému uplatňovaniu základných princípov EÚ.

Vstup do schengenského priestoru
Vstup SR do schengenského priestoru predstavoval jednu z kľúčových priorít vlády SR. Uskutočnené hodnotiace misie EÚ v SR zamerané na posúdenie pripravenosti SR na vstup do schengenského priestoru - konštatovali určité nedostatky v niektorých oblastiach ochrany vonkajších hraníc. V záujme zefektívnenia koordinácie a zintenzívnenia príprav SR na vstup do schengenského priestoru vláda SR vymenovala splnomocnenca vlády. Súčasne bolo pod vedením MV SR vytvorených 7 prierezových medzirezortných pracovných skupín, ktorých úlohou je pracovať na odstraňovaní nedostatkov. Na ich činnosti sa podieľa aj MZV SR.  
Výsledkom intenzívneho úsilia nových členských štátov EÚ, vrátane SR, bolo odsúhlasenie termínov rozšírenia schengenského priestoru na decembrovom rokovaní Rady pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti. V súlade s dohodou by do konca roku 2007 malo dôjsť k odstráneniu kontrol na pozemných hraniciach a v marci 2008 aj na vzdušných hraniciach, za podmienky, že nové členské štáty v termíne svoje nedostatky odstránia. Dohodu ministrov potvrdil aj decembrový summit EÚ.

Vstup do eurozóny
Plnenie úloh Národného plánu zavedenia eura v SR postupovalo podľa harmonogramu tak, aby SR mohla prijať spoločnú európsku menu k 1.1.2009. Tento cieľ bol potvrdený aj po nástupe novej vládnej koalície v programovom vyhlásení vlády a v zákone o štátnom rozpočte. V sledovanom období podľa hodnotiacej správy EK z decembra 2006 SR plnila iba kritérium pre dlhodobú úrokovú sadzbu. 

Nová finančná perspektíva a reforma financovania EÚ
V priebehu roku 2006 sa SR aktívne zúčastňovala na procese prípravy a schvaľovania legislatívnych nástrojov potrebných na implementáciu novej finančnej perspektívy. Konečná verzia Medziinštitucionálnej dohody o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007-13 počíta pre 7-ročné obdobie s celkovým finančným balíkom 864,4 mld. EUR. SR tak získala šancu čerpať prostriedky vo výške 11,6 mld. EUR. Pozícia SR k problematike reformy financovania EÚ – v porovnaní s pozíciou SR počas rokovaní o finančnej perspektíve 2007-13 – zostávala vo viacerých bodoch nezmenená. SR podporovala diskusiu o modernizácii rozpočtu EÚ tak, aby jeho štruktúra zodpovedala novým politickým prioritám a výzvam a zabezpečila spoľahlivé fungovanie rozpočtu EÚ v dlhodobom horizonte.

Energetická politika EÚ
SR sa v roku 2006 intenzívne zúčastňovala na diskusiách venovaných problematike európskej energetickej politiky, vrátane jej vonkajších aspektov. Cieľom energetickej politiky EÚ je vytvoriť účinnú politiku Spoločenstva založenú na jednotnom prístupe členských štátov a vyváženom plnení troch úloh, ktorými sú zabezpečenie dodávok energie, konkurencieschopnosť a trvalá udržateľnosť, vrátane rozvoja obnoviteľnej energie a energetickej efektívnosti.
SR podporovala a podporuje aktivity smerujúce k vytvoreniu európskej energetickej politiky. V rámci diskusií sa vyjadrila za myšlienku, aby si každý členský štát mohol zvoliť energetický mix zodpovedajúci jeho potrebám a špecifikám.

Lisabonská stratégia
V oblasti plnenia priorít a cieľov lisabonskej stratégie EK pozitívne ocenila opatrenia, ktoré SR realizovala v oblasti zlepšenia podnikateľského prostredia, ako aj zámer venovať osobitnú pozornosť oblasti informačných technológií, vrátane ich aplikácie v sektore vzdelávania. Na druhej strane SR potrebuje venovať väčšiu pozornosť oblasti výskumu, rozvoja a inovácií, celoživotnému vzdelávaniu, riešeniu regionálnych rozdielov a štrukturálnej nezamestnanosti.
 	V politickej línii SR primárne podporovala dobudovanie vnútorného trhu EÚ. SR v interných diskusiách EÚ presadzovala názor, že vytvorenie skutočného vnútorného trhu v EÚ aj pre oblasť služieb, voľného pohybu pracovníkov a energetiky je najsprávnejšou odpoveďou na väčšinu otázok, ktoré pred nás kladie lisabonská agenda a globalizačné výzvy.
V tejto súvislosti SR ocenila schválenie smernice o službách. SR počas rokovaní podporovala maximálnu liberalizáciu služieb v kontexte dosiahnutia funkčného vnútorného trhu, zjednodušenia administratívnych postupov, s dôrazom na činnosť malých a stredných podnikateľov v EÚ.

2.5. Koordinácia záležitostí EÚ v SR. Využívanie fondov EÚ v SR

Vláda SR, a predovšetkým rezort zahraničných vecí, prehlbovali koordináciu záležitostí EÚ v domácich podmienkach a zefektívňovali činnosť ústredných orgánov štátnej správy zastupujúcich SR v rozhodovacích orgánoch EÚ. Trvalou úlohou v oblasti záležitostí EÚ bola príprava účasti delegácií SR na pravidelné vrcholné schôdzky Únie, príprava účasti na zasadnutia Rady EÚ a rokovania na odbornej úrovni s dôrazom na pracovné skupiny Rady EÚ, v ktorých sa prerokúvajú všetky legislatívne návrhy Únie.
Spolupráca medzi NR SR a vládou SR v záležitostiach EÚ sa v roku 2006 upevnila a štandardizovala. Podarilo sa zabezpečiť efektívny systém komunikácie medzi NR SR, vládou SR a Stálym zastúpením SR pri EÚ v Bruseli.
Vláda SR v rámci svojich priorít pracovala na zvýšení absorpčnej kapacity pri využívaní fondov EÚ. K 31.12.2006 SR využila 34,4 % z celkovej sumy 44 mld. SKK vyčlenených zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na skrátené programovacie obdobie 2004-6. V oblasti využívania fondov EÚ zaznamenala SR pozitívnu dynamiku. Napriek uvedenému celkové čerpanie prostriedkov z fondov EÚ zaostávalo za očakávaniami. Hlavnými príčinami boli najmä komplikované a zdĺhavé vnútroštátne administratívne procedúry posudzovania žiadostí.
2.6. Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ

SR sa aj v roku 2006 aktívne podieľala na príprave a implementácii spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) i európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP). Vychádzala zo svojich zahraničnopolitických priorít a z cieľa, ktorým bolo posilnenie mieru, bezpečnosti a demokracie vo svete. Slovenská zahraničná politika sa usilovala o zvýšenie efektívnosti SZBP ako jednotného nástroja na realizáciu zahraničnopolitických priorít EÚ a jej členských štátov v medzinárodnom kontexte. V duchu Európskej bezpečnostnej stratégie a v záujme posilnenia mieru a bezpečnosti vo svete, prispievala SR do budovania EBOP a aktívne sa zúčastňovala na operáciách a misiách realizovaných v jej rámci. Ťažiskom našej aktivity pritom bola najmä účasť na formovaní politík EÚ predovšetkým voči regiónu západného Balkánu (Srbsko, Kosovo, Čierna Hora) a východnej Európe (Rusko, Ukrajina, Moldavsko, Bielorusko).
Slovensko sa aktívne zapájalo do procesu tvorby a implementácie politiky EÚ voči regiónu západného Balkánu (ZB), prezentujúc svoje  návrhy k viacerým prerokúvaným dokumentom a problematikám. Základným východiskom bolo zachovanie realistickej EÚ-perspektívy krajín ZB, v súlade so závermi solúnskeho summitu a rešpektovanie princípu individuálneho posudzovania krajín. Hlavný rámec pre rozvoj vzťahov medzi EÚ a ZB predstavoval Stabilizačný a asociačný proces (SAP). V roku 2006 bola podpísaná Stabilizačná a asociačná dohoda s Albánskom, úspešne pokračovali rokovania o podobnej dohode s Bosnou a Hercegovinou, v prvom polroku i so Srbskom a po získaní nezávislosti aj s Čiernou Horou. Pozornosť SR a EÚ sa sústredila najmä na Srbsko a Kosovo. Slovensko svojimi odbornými pozíciami a návrhmi výrazne prispelo k formulovaniu politiky EÚ v tejto oblasti. Podporili sme prijatie mandátov na rokovania o vízovom uľahčení so všetkými krajinami ZB, ako aj rokovania o vytvorení regionálnej zóny voľného obchodu transformáciou súčasnej CEFTA, čo vnímame ako prostriedok na posilnenie regionálnej spolupráce.
Slovensko podporovalo kroky EÚ vedúce k posilneniu vzťahov s krajinami patriacimi do Európskej susedskej politiky (ENP) a Ruskom, ako strategickým partnerom Únie. ENP SR považuje za konkrétny príspevok k reformným procesom v týchto krajinách, ktoré sú nevyhnutné pre ich ďalšie približovanie sa k EÚ. SR presadzovala, aby bola pre európske krajiny ENP v dlhodobom časovom horizonte zachovaná integračná perspektíva. SR aktívne podporila implementáciu Akčného plánu pre Ukrajinu, a to prostredníctvom svojho plánu pomoci pre Ukrajinu. Participovala taktiež na európskej hraničnej poradnej misii (EUBAM) zameranej na zlepšenie manažmentu na moldavsko-ukrajinskej hranici. Vo vzťahu k Rusku podporovalo Slovensko vyváženú implementáciu 4 spoločných priestorov a uzatvorenie novej rámcovej dohody EÚ-RU, ktorá zohľadní strategický charakter partnerstva EÚ-RU a vytvorí rámec pre vzájomne výhodnú spoluprácu založenú na spoločných hodnotách. V oblasti energetiky SR konala v súlade s potrebou posilniť spoluprácu EÚ s výrobnými a tranzitnými krajinami energonosičov, najmä s Ruskom, Ukrajinou, krajinami južného Kaukazu a Strednej Ázie. SR zastávala názor, že niektoré výhody vyplývajúce z ENP treba sprístupniť aj občanom Bieloruska, ktoré - vzhľadom na deficity demokracie a porušovanie ľudských práv - zostáva  v medzinárodnej izolácii.
V rámci Európskej susedskej politiky, Strategického partnerstva a Barcelonského procesu sa SR aktívne zapájala do tvorby pozícií Únie voči krajinám okolo Stredozemného mora a Blízkemu a Strednému východu, a to najmä  na úrovni pracovných skupín. Vzťahy EÚ s Blízkym a Stredným východom boli poznačené aférou vyvolanou zverejnením karikatúr Mohameda, 34-dňovou vojnou medzi Izraelom a Libanonom a zostrením izraelsko-palestínskeho konfliktu.
Susedská politika EÚ voči jej južným susedom nezaznamenala v roku 2006 žiaden podstatný posun. Napriek vyvinutému úsiliu sa nepodarilo uzavrieť akčný plán s Egyptom a ratifikácia akčného plánu s Libanonom stagnuje na libanonskej strane.
Vo vzťahu k Iránu rezonoval predovšetkým jeho jadrový program, ktorého riešenie sa dostalo i na pôdu BR OSN.
Politika a aktivity SR a EÚ voči Iraku sa zamerali na prípravu medzinárodného projektu „kompakt“ a na spustenie rokovaní o dohode o obchode a vzájomnej spolupráci.
	Afrika nepatrila ani v roku 2006 medzi prioritné regióny zahraničnej politiky SR. Vzhľadom na svoje dočasné členstvo v BR OSN jej však venovala zvýšenú pozornosť. Okrem účasti vo vybraných operáciách EÚ na africkom kontinente sa SR angažovala aj na bilaterálnej úrovni, predovšetkým formou realizácie projektov oficiálnej rozvojovej pomoci.
SR aktívne podporovala prehlbovanie transatlantickej spolupráce s USA a Kanadou, založenej na spoločných hodnotách a strategických prioritách, akými sú podpora mieru a bezpečnosti vo svete, boj proti medzinárodnému terorizmu, zabránenie šíreniu zbraní hromadného ničenia, nastoľovanie demokratických režimov v tretích krajinách, posilňovanie ekonomického partnerstva, rozvoj energetického dialógu, efektívny multilateralizmus, trvalo udržateľný rozvoj a riešenie globálnych výziev súčasnosti (klimatické zmeny, pandémie, migrácia). SR sa aktívne zapojila do prípravy summitu EÚ–USA, ktorý sa v júni 2006 uskutočnil vo Viedni. SR sa na všetkých relevantných fórach v uplynulom roku snažila tiež aj o posun v otázke dosiahnutia bezvízového styku s týmito krajinami.
Rozvoj vzťahov medzi EÚ a Áziou pokračoval v nastúpenom pozitívnom trende. EÚ sa intenzívnejšie venovala posilneniu spolupráce s krajinami Ázie v rámci procesu ASEM. Vyvrcholením bol 10. summit ASEM, ktorý sa konal v septembri 2006 v Helsinkách (aj za účasti SR) na najvyššej politickej úrovni. V rámci procesu ASEM podporovalo Slovensko skoré pristúpenie Bulharska a Rumunska do ASEM - od ich vstupu do EÚ, čo sa podarilo dosiahnuť práve na summite. V rámci programu strategického partnerstva sa uskutočnili summity EÚ s Japonskom, Čínou, Južnou Kóreou a Indiou. Najmä summit s Čínou bol prelomový, pretože sa podarilo dosiahnuť konsenzus s prípravou novej dohody o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Čínou, ktorá je príspevkom k posilneniu vzájomnej politickej a ekonomickej spolupráce. SR podporovala snahy o prípravu novej dohody o partnerstve a spolupráci vzhľadom na rastúcu úlohu Číny ako globálneho hráča vo svete v politickej, ekonomickej a rozvojovej oblasti.
S ohľadom na zhoršujúcu sa bezpečnostnú situáciu v Afganistane venovala EÚ v druhom polroku 2006 tejto krajine značnú pozornosť. Okrem pokračovania politickej, rozvojovej a humanitárnej pomoci sa Únia vyslovila aj za posilnenie vojenského nasadenia medzinárodného spoločenstva v Afganistane. Predložený bol tiež návrh na posilnenú aktivitu EÚ v Afganistane v oblasti civilnej bezpečnosti.
EÚ pokračovala v poskytovaní rozvojovej a humanitárnej pomoci regiónu Ázie, ktorý koncom roka 2004 postihla ničivá prírodná katastrofa cunami. Koncom roku 2006 ukončila svoju činnosť monitorovacia misia EÚ v Acehu v Indonézii, ktorá bola prvou operáciou civilného krízového manažmentu EÚ na ázijskom kontinente. Tá potvrdila opodstatnenosť angažovania sa Únie i ďaleko za svojimi hranicami, ako aj pozitívny moment vzájomnej spolupráce medzi EÚ a nečlenskými štátmi v oblasti krízového manažmentu. Pokračovali taktiež rokovania o dohodách o partnerstve a spolupráci s Thajskom, Indonéziou a Singapurom. EÚ pozorne sledovala aktuálny vývoj v Barme/Mjanmarsku, Nepále, Srí Lanke, vo Východnom Timore a na Kórejskom poloostrove. Únia, vrátane Slovenska, ostro odsúdila jadrové testy KĽDR a podporila príslušnú rezolúciu 1718 BR OSN. EÚ v roku 2006 získala pozorovateľský štatút v SAARC a prejavila záujem o pristúpenie k EAS.
Vzhľadom na čoraz väčší prienik aktivít EÚ a OSN pri riešení konfliktov vo svete bola v roku 2006 posilnená ich vzájomná spolupráca. Posilnila sa aj vzájomná koordinácia stanovísk členských štátov EÚ voči agende OSN, napr. v oblasti uplatňovania sankcií a podpory rezolúcií. EÚ sa aktívne zapojila do príprav na 61. VZ OSN a v oblasti reformy OSN bola jedným z kľúčových hráčov. EÚ výrazne prispela k vytvoreniu Komisie pre budovanie mieru a Rady pre ľudské práva. Vzhľadom na členstvo SR v BR OSN sa od roku 2006 zintenzívnil záujem Slovenska o koordináciu stanovísk EÚ voči BR OSN už na pôde EÚ a o väčšie prepojenie a informovanosť medzi EÚ a OSN.
Slovensko podporovalo budovanie právnych štátov, sociálnej kohézie, regionálnej integrácie a ekonomického rozvoja na princípoch efektívneho multilateralizmu v krajinách Latinskej Ameriky. Osobitnú pozornosť venovalo vývoju situácie na Kube a podporilo všetky aktivity smerujúce k zlepšeniu dodržiavania ľudských práv na tomto ostrove. SR sa aktívne podieľala na príprave summitu EÚ-Latinská Amerika, ktorý sa v máji uskutočnil vo Viedni a ktorý potvrdil strategický charakter vzťahov EÚ s regiónom Latinskej Ameriky.

2.7. Európska bezpečnostná a obranná politika ako súčasť SZBP

SR v roku 2006 prispievala do operácií a misií realizovaných v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP) v zmysle Európskej bezpečnostnej stratégie a v záujme posilnenia mieru a bezpečnosti vo svete. Príspevok SR bol zameraný najmä na deklarovanú prioritu zahraničnej politiky - oblasť západného Balkánu. SR participovala na tvorbe a rozvoji civilných a vojenských kapacít EBOP, s cieľom posilniť vplyv a dôveryhodnosť EÚ na medzinárodnej scéne.
SR sa aktívne angažovala v posilnení transatlantických vzťahov a efektívnej spolupráce EÚ a NATO pri podpore mieru a bezpečnosti vo svete. Naďalej podporovala úsilie o zvýšenie koordinácie medzi všetkými nástrojmi krízového manažmentu – vojenskými i  civilnými.
V oblasti operácií vojenského krízového manažmentu EÚ sa SR podieľala na tvorbe a implementácii politiky EÚ v regióne západného Balkánu. V súlade s týmto SR zvýšila svoju účasť v operácii ALTHEA v Bosne a Hercegovine na 40 vojakov. Rovnako sa venovala  operáciám v ďalších strategicky významných regiónoch a podľa možností sa na nich  zúčastňovala (AMIS II – 2 vojenskí pozorovatelia, EUFOR RD Congo – finančný príspevok v rámci financovania spoločných nákladov operácie). Pri príprave operácií vojenského krízového manažmentu EÚ sa SR usilovala o uplatnenie spolupráce s NATO v rámci dohôd Berlín Plus a o budovanie vojenských spôsobilostí EÚ komplementárnych ku kapacitám NATO. SR sa aktívne zapojila do budovania 2 medzinárodných bojových skupín, ktorých vedúcimi štátmi budú CZ a PL.
Prioritou SR v oblasti civilného krízového manažmentu EÚ bolo budovanie kapacít v oblasti polície, civilnej správy a civilnej ochrany, monitorovacích a podporných funkcií osobitných predstaviteľov EÚ s cieľom naplniť svoj záväzok, ktorý bol deklarovaný počas ministerskej konferencie k príspevkom kapacít civilného krízového manažmentu z 21.11.2005. SR sa aktívne zúčastňovala svojimi kapacitami v policajných operáciách na západnom Balkáne (EUPAT  vo FYROM - 2 policajti a EUPM v BH - 4 policajti) a expertmi v operácii hraničnej polície EU BAM Moldavsko/Ukrajina (2 policajti a 2 colníci). SR venovala počas tohto obdobia zvýšenú pozornosť plánovaniu civilnej operácie EÚ v Kosove, do ktorej záujem sa zapojiť už deklarovala.

2.8. Budovanie európskych agentúr

	SR sa usilovala o získanie umiestnenia  Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť v Bratislave. Na rozhodujúcom zasadaní Rady EÚ pre zamestnanosť, sociálne veci, zdravie a spotrebiteľské záležitosti v druhom kole stiahla svoju kandidatúru v prospech Litvy v záujme konsenzuálneho riešenia. Vynaloženým úsilím a ústretovým krokom pripravila predpoklady pre prípadnú recipročnú podporu pri budúcich rokovaniach o sídlach inštitúcií a/alebo pri kandidatúrach našich občanov do európskych agentúr.

3. Hodnotenie zahraničnej politiky SR vo vzťahu k NATO a transatlantickému spojenectvu

Činnosť NATO sa od začiatku roka niesla v duchu prípravy na summit v Rige (28.–29.11.2006), ktorý mal dynamizovať politické a obranné transformačné agendy a potvrdiť obnovenie vnútornej súdržnosti Aliancie, jej vojenskú akcieschopnosť a silu transatlantickej väzby. Transformácia NATO je dlhodobý a neustále pokračujúci proces, ktorým Aliancia reaguje na zmeny a vývoj bezpečnostného prostredia. Summit v Rige zhodnotil dosiahnuté výsledky a zároveň spustil nové iniciatívy predovšetkým v obrannej oblasti. V oblasti politickej transformácie boli v centre pozornosti  dve kľúčové oblasti - reforma a posilnenie partnerstiev NATO a budúce rozširovanie NATO.
V roku 2006 sa SR v NATO opäť väčšmi etablovala ako plnohodnotný spojenec znášajúci zodpovednosť za otázky globálnej bezpečnosti a zároveň presadzujúci svoje zahraničnopolitické záujmy na aliančnej pôde. SR pri svojom pôsobení v NATO vychádzala z príslušných koncepčných dokumentov SR, pričom jej aktivity boli založené na kontinuite, transparentnosti a predvídateľnosti. Celkovo možno konštatovať, že hlavné ciele zahraničnej politiky SR voči NATO za rok 2006 boli splnené.
SR sa na pôde Aliancie zasadzovala za posilňovanie transatlantickej väzby, prispievala do trvalého bezpečnostnopolitického dialógu spojencov, podporovala prebiehajúci proces transformácie Aliancie. Ozbrojené sily SR sa podieľali na realizácii hlavných operácií Aliancie v Kosove, Afganistane a Iraku. SR sa zapojila do procesu transformácie obranných a plánovacích štruktúr a mechanizmov NATO aktívnou účasťou na tvorbe zásadných dokumentov v tejto oblasti. Z bilaterálneho aspektu SR aktívne podporovala silnejšie angažovanie sa Aliancie na Ukrajine a na západnom Balkáne. V kontexte voleného členstva SR v BR OSN aktívne presadzovala myšlienky podporujúce užšiu spoluprácu NATO a OSN a podporovala participáciu NATO na rozpracovaní ústrednej témy počas predsedníctva SR v BR OSN -  Reforma bezpečnostného sektoru.
SR dokázala spolupôsobiť aj pri príprave  a presadzovaní politicky komplexných agend, jedným z príkladov bolo kosponzorovanie iniciatívy Komplexného plánovania (CPA - Comprehensive Planning and Action). Jej cieľom je vytvoriť mechanizmy či navodiť prax smerujúcu k posilneniu spolupráce medzinárodných organizácií v oblasti krízového manažmentu predovšetkým vo fáze doznievania konfliktu a postkonfliktnej obnovy.

Aliančné operácie a misie
V rámci pôsobenia v operácii KFOR v Kosove sa celkový príspevok SR zvýšil na 135 príslušníkov Ozbrojených síl SR (OS SR). V hodnotenom období bol úspešne implementovaný zámer reštrukturalizovať KFOR do podoby úlohových zoskupení, čím sa dosiahla vyššia flexibilita nasadzovania (v oblasti pôsobilo koncom roka 56 samostatných rôt, pričom 1 z nich poskytla SR) a zvýšila sa efektivita systému velenia. Slovenský kontingent v KFOR zriadil vlastný Styčný a monitorovací tím (LMT - Liaison and Monitoring Team) v zóne svoje operačného nasadenia. Pôsobenie monitorovacích skupín v podobe LMT sa stáva významným prvkom civilno-vojenskej spolupráce v krízových oblastiach.
	Operácia ISAF v Afganistane v hodnotenom období posilnila postavenie operačnej priority Aliancie – v roku 2006 došlo k rozšíreniu pôsobnosti ISAF na celé územie Afganistanu. Na základe rozhodnutia Národnej rady SR bola k 1.1.2006 vytvorená multifunkčná ženijná jednotka vo veľkosti roty v počte 57 príslušníkov OS SR s mandátom pôsobiť v celom priestore zodpovednosti ISAF. Jednotka vznikla zlúčením pôvodného príspevku SR do ISAF a transferom uvoľnených kapacít z operácie Trvalá sloboda. V roku 2006 pokračovala SR v procese poskytovania vojenskej pomoci pre vyzbrojovanie Afganskej národnej armády.
	SR naďalej podporovala pôsobenie Výcvikovej misie NATO v Iraku (NTM-I) ako jedného z pilierov budovania efektívnych irackých bezpečnostných síl schopných v budúcnosti prevziať zodpovednosť za stabilitu krajiny. V roku 2006 posilnila svoju angažovanosť v NTM-I zvýšením počtu príslušníkov OS SR z 2 na 5, čo je z pohľadu pomerného zastúpenia adekvátny príspevok. V kontexte komplexného zabezpečenia chodu NTM-I participuje SR všetkými dostupnými formami príspevkov (obsadzovanie funkcií, vojenská pomoc, príspevky do trustového fondu, výcvik na území SR).

NATO – západný Balkán
V rámci politickej diskusie SR podporovala kroky Aliancie vedúce k priblíženiu Srbska, Čiernej Hory a Bosny a Hercegoviny k NATO aj v podmienkach pretrvávajúceho nezapojenia týchto krajín do programu Partnerstvo za mier (PfP). SR vyvíjala úsilie na prijatie Čiernej Hory, Srbska a Bosny a Hercegoviny do PfP v čo najskoršom termíne, pričom vychádzala z názoru, že členstvo v PfP nie je odmenou, ale vynikajúcim prostriedkom komunikácie a ovplyvňovania vývoja v uvedených krajinách. Rozhodnutie summitu NATO v Rige  pozvať všetky uvedené krajiny do PfP bolo aj úspechom slovenskej diplomacie.
SR podporila zriadenie Vojenského styčného úradu NATO v Belehrade, ktorý sa otvoril koncom r. 2006. Predstaviteľ MZV SR pôsobil od apríla na poste zástupcu politického poradcu veliteľa KFOR. Pridanou hodnotou vo vnútroaliančnej diskusii bola prezentácia našich stanovísk predovšetkým k situácii na západnom Balkáne.
Rezort MO SR prispel v októbri 2006 finančnou čiastkou 25 tis. EUR do trustového fondu na podporu projektu na znižovanie a reintegráciu vojenského personálu ozbrojených síl Bosny a Hercegoviny do civilného života.

NATO - Ukrajina
	V roku 2006 pokračovali intenzívne kontakty medzi Alianciou a Ukrajinou na pracovnej a vyššej politickej úrovni s využívaním rámca Intenzifikovaného dialógu o otázkach členstva. Hoci v prvom polroku 2006 ukrajinská strana viackrát verejne deklarovala záujem o Akčný plán členstva (Membership Action Plan – MAP), návšteva nového predsedu vlády V. Janukovyča v NATO 14.9.2006 viedla k modifikácii tejto pozície.
	SR, ktorá neustále podporuje členstvo Ukrajiny v MAP, rešpektujúc politickú realitu a pozíciu ukrajinskej vlády presmerovala svoju aktivitu na podporu konkrétnej spolupráce NATO s Ukrajinou pri využití existujúcich nástrojov a formátov. Za pozitívum SR považuje skutočnosť, že úroveň spolupráce vo vojenskej a obrannej oblasti sa neznížila. SR participovala na iniciatívach v rámci Spoločnej pracovnej skupiny NATO-Ukrajina pre reformu obrany. Počas októbrových konzultácií NATO-Ukrajina na vysokej úrovni v portugalskej Sintre sa SR formou podpisu listu o zámere z úrovne ministra obrany pripojila k najnovšej iniciatíve NATO-Ukrajina Partnerská sieť pre rozvoj expertízy v občianskej spoločnosti. Zároveň bol nominovaný zástupca MO SR do novovytvorenej pracovnej skupiny pre civilný dohľad nad spravodajským sektorom.
	SR, najmä prostredníctvom ZÚ SR v Kyjeve, aktívne pôsobila v oblasti verejnej diplomacie vo vzťahu k Ukrajine. V apríli 2006 vystúpil na zasadnutí Politického výboru NATO, ako aj na obede stálych predstaviteľov slovenský diplomat, ktorý zastával post vedúceho medzinárodnej pozorovateľskej misie ODIHR/OBSE na parlamentných voľbách na Ukrajine. MŠ SR, v spolupráci s MZV SR, zorganizovalo 5.-6.10.2006 informačný seminár o Vedeckom programe NATO v Bratislave, na ktorom sa zúčastnilo aj 10 zástupcov ukrajinskej vedeckej komunity. Severoatlantická rada rozhodla 20.12.2006, že veľvyslanectvo SR v Kyjeve bude od 1.1.2007 plniť funkciu kontaktného veľvyslanectva pre Ukrajinu. Otvorili sa tak dvere pre aktívnejšiu úlohu SR v podpore dialógu NATO a Ukrajiny a v lepšej informovanosti ukrajinskej verejnosti o NATO.

Partnerstvá NATO a rozširovanie 
	SR podporila reformu partnerstiev, ktorá je zameraná na posilňovanie a rozvoj súčasných foriem spolupráce  v rámci Euroatlantickej partnerskej rady, programu Partnerstvo za mier, Stredomorského dialógu, Istanbulskej iniciatívy spolupráce. Taktiež bol odsúhlasený rozvoj partnerskej spolupráce NATO s kontaktnými krajinami, ktoré nie sú členmi existujúcich partnerských formátov, ale prispievajú do aliančných operácií a majú záujem o dialóg s NATO. Súčasné nástroje Partnerstva za mier budú môcť využiť krajiny Stredomorského dialógu, Istanbulskej iniciatívy spolupráce, ako aj kontaktné krajiny. SR podporila prehlbovanie spolupráce NATO s Ukrajinou a Gruzínskom. Vo vzťahu ku kandidátskym krajinám  - Albánsku, Macedónsku a Chorvátsku - SR presadzovala potvrdenie politiky otvorených dverí NATO na summite v Rige a vyslanie silného signálu pozvať pripravené krajiny do NATO na ďalšom summite NATO v roku 2008.

NATO - Rusko
	SR má záujem o skutočný politický dialóg medzi NATO a Ruskom. Podporovala preto rozvoj spolupráce v oblastiach spoločného záujmu, ku ktorým patrí predovšetkým boj proti terorizmu. SR aktívne pomáhala rozvoju spolupráce v oblasti výskumu a technológií účasťou slovenských expertov na podujatí zameranom na oblasti boja proti terorizmu a spolupráce s obranným priemyslom vo všeobecnosti.

NATO – EÚ
	Politický dialóg NATO–EÚ ani v r. 2006 neprekročil doterajší rámec a obmedzoval sa len na tému pôsobenia v Bosne a Hercegovine (v zmysle formuly Berlin Plus). Ako isté oživenie možno hodnotiť spoločné neformálne rokovania o spolupráci v Darfúre (zabezpečenie rotácie príslušníkov Africkej únie). SR  pri každej  príležitosti  poukazovala na potrebu skutočného strategického partnerstva NATO a EÚ spojeného so vzájomným politickým dialógom, ktorý by zahŕňal také oblasti, akými sú vojensko-civilná spolupráca, postkonfliktná rekonštrukcia a obnova, spoločné plánovanie atď. Pomerne úspešne sa vyvíjal expertný dialóg v oblasti budovania vojenských kapacít EÚ a NATO v kontexte ich vzájomnej komplementarity.

NATO - OSN
	Vzhľadom na členstvo SR v BR OSN sa osobitná pozornosť venovala rozvoju vzťahov NATO-OSN. V septembri 2005 bol OSN predložený text spoločnej deklarácie, ktorá mala vzájomnej spolupráci dať inštitucionálny charakter. Podpis dokumentu sa z viacerých, aj politických príčin, neuskutočnil.
Ústredná expertná téma rozpracovávaná SR počas jej nestáleho členstva v BR OSN – Reforma bezpečnostného sektora, bola diskutovaná s expertmi NATO, ktoré disponuje jedinečnými skúsenosťami v tejto oblasti. Podarilo sa taktiež zabezpečiť ich účasť na sprievodných podujatiach, ktoré MZV SR zorganizovalo v Bratislave a New Yorku.

Verejná diplomacia
	SR v roku 2006 uskutočnila viaceré aktivity v oblasti verejnej diplomacie zamerané na zvýšenie informovanosti slovenskej odbornej, ale aj laickej verejnosti o činnosti, cieľoch a výsledkoch Aliancie (o. i. 2 skupinové návštevy novinárov, návšteva skupiny 6 poslancov NR SR v sídle NATO, zabezpečenie zástupcu z Medzinárodného sekretariátu NATO na seminári o účasti OS SR v Afganistane na pôde Depozitnej knižnice NATO v Bratislave).
	Hlavným cieľom stanoveným na tento rok bolo vypracovanie a neskôr bilaterálne, ako aj multilaterálne napĺňanie stratégie na získanie postu kontaktného veľvyslanectva SR v Kyjeve v rokoch 2007-8. Inštitút pre verejné otázky (IVO), za finančnej podpory MZV SR, realizoval výskum verejnej mienky na Ukrajine vo vzťahu k NATO, ktorého výsledky boli v máji 2006 prezentované v relevantnom výbore NATO. Tomuto zámeru slúžila aj už spomínaná konferencia k vedeckému programu NATO v októbri 2006. Predstavitelia SR sa v priebehu celého roka  aktívne podieľali na formovaní politiky Aliancie voči Ukrajine.
Ťažiskovou udalosťou roka bola decembrová medzinárodná konferencia GLOBSEC zameraná na oblasť boja proti terorizmu (za účasti námestníka GT NATO pre operácie), ktorú pripravila  mimovládna organizácia Euroatlantické centrum s podporou MZV SR.

Obranná transformácia
SR sa aktívne podieľala na tvorbe koncepčných  a plánovacích dokumentov NATO v oblasti transformácie obranných spôsobilostí Aliancie. Bola analyzovaná Komplexná politická smernica a Ministerská smernica spracované odporúčania na implementáciu ich relevantných ustanovení do príslušných strategických a plánovacích dokumentov SR.
V kontexte požiadaviek na kolektívnu obranu SR akceptovala Ciele síl 2006, ktoré kladú dôraz na vyššiu nasaditeľnosť a udržateľnosť síl v operáciách ďaleko od územia Aliancie.
SR pokračovala v implementácii Pražských záväzkov spôsobilostí (PCC).
V priebehu roka sa SR aktívne podieľala na príprave rozhodnutí smerujúcich k podpisu kontraktu na vývoj prototypu systému aktívne vrstvenej protiraketovej obrany bojiska NATO. Zapojila sa do konečného štádia prípravy programových dokumentov na vývoj prototypu aliančného systému pozemného prehľadu. Počas roka sa SR zúčastnila iniciatívy na zabezpečenie operačných spôsobilostí strategickej leteckej prepravy prostredníctvom spoločného obstarania  a prevádzkovania letky lietadiel C-17.
SR úspešne plnila úlohy vedúcej krajiny pre oblasť likvidácie vojenských výbušnín a manažmentu následkov v rámci programu Konferencie národných riaditeľov pre vyzbrojovanie v obrane proti terorizmu. V tejto súvislosti vláda SR prijala rozhodnutie o vybudovaní centra výnimočnosti pre túto oblasť v Novákoch.
V máji SR po prvý raz hostila rokovanie poradnej skupiny pre priemysel v rámci výstavy IDEB 2006 v Bratislave. Táto aktivita výrazne prispela k informovanosti spojencov a partnerov o potenciáli priemyslu SR podporiť úsilie vlastných ozbrojených síl, ale aj Aliancie na úseku budovania spôsobilostí.
Návšteva predstaviteľov Združenia obranného priemyslu a manažérov vybraných subjektov priemyselných spoločností v sídle a v agentúrach NATO, ktorej cieľom boli  konzultácie s vysokými predstaviteľmi NATO zodpovednými za plánovanie a realizáciu vyzbrojovania v Aliancii, bola na podnet Združenia obranného priemyslu odložená na rok 2007.

4.  SR a OSN

Ústredným elementom pôsobenia slovenskej zahraničnej politiky v rámci OSN bola snaha posilniť efektívny multilateralizmus a úlohy OSN ako normotvorcu v oblasti medzinárodného práva. Hlavnými nástrojmi pre napĺňanie tohto strategického cieľa boli nestále členstvo SR v BR OSN, ako aj aktívna implementácia záverečného dokumentu Svetového summitu 2005 a úsilí o komplexnú reformu OSN.
	Najefektívnejším rámcom vplyvu na reformný proces OSN je úzka koordinácia spoločného postupu členských krajín EÚ. V tomto rámci SR v uplynulom roku pôsobila v smere  ďalšieho rozšírenia a posilnenia spolupráce a koordinačných mechanizmov ČK EÚ.
Počas roku 2006 prezentovala SR na pôde OSN kontinuitu svojich základných zahraničnopolitických priorít a hodnotového rámca, ktoré na najvyššej úrovni prezentoval predseda vlády SR R. Fico počas všeobecnej rozpravy 61. VZ OSN v New Yorku 21.9.2006.
4.1. Členstvo SR v BR OSN

V roku 2006 vykonávala prvý rok SR svoj dvojročný mandát nestáleho (voleného) člena BR OSN. Jeho prostredníctvom Slovensko prispievalo k realizácii poslania OSN v oblasti udržiavania medzinárodného mieru a bezpečnosti, za čo BR OSN nesie, v súlade s Chartou OSN, primárnu zodpovednosť. SR na uvedenom poste pôsobila aktívne a zodpovedne, dôsledne uplatňujúc principiálnu a hodnotovo orientovanú zahraničnú politiku založenú na princípoch demokracie, dôsledného rešpektovania ľudských práv a základných slobôd, právneho štátu a dobrého vládnutia.
Pre slovenskú diplomaciu boli, v súlade s materiálom schváleným vládou Základný rámec pre pôsobenie SR v BR OSN v rokoch 2006-7, prioritnými  témy západného Balkánu (predovšetkým Kosovo), východnej Európy (Gruzínsko – Abcházsko) a Blízkeho východu (riešenia izraelsko-palestínskeho konfliktu a situácie v Libanone). Berúc do úvahy vojenskú a expertnú účasť SR na riešení konfliktov v jednotlivých častiach sveta predstavovali významnú oblasť nášho pôsobenia tiež Irak a Afganistan. Logickým dôsledkom dominantného podielu africkej agendy na celkovom programe BR OSN bola nevyhnutnosť adekvátne zvládnuť túto problematiku, a to aj pri limitovaných kapacitách našich ZÚ na africkom kontinente. SR sa úspešne vyrovnala s africkou agendou a jej profesionálne vyargumentované pozície boli porovnateľné s ostatnými partnermi v BR OSN.
Osobitnú pozornosť SR venovala otázkam boja proti terorizmu a proti šíreniu zbraní hromadného ničenia. V tomto kontexte sa do popredia pozornosti BR OSN dostali jadrové programy Iránu a Kórejskej ľudovodemokratickej republiky.
V diskusiách k prioritným témam vystupovala SR osobitne aktívne.  Slovenská zahraničná služba výraznou mierou prispela do diskusie o otázkach budúceho postavenia Kosova, o ktorom bude BR OSN prijímať zásadné rozhodnutia v úvodných mesiacoch roku 2007. Spomedzi 86 rezolúcií, ktoré BR OSN prijala v roku 2006, si osobitnú pozornosť zasluhuje 10 z nich, v prípade ktorých Slovensko vystupovalo v úlohe kosponzora predkladaných návrhov. Najvýznamnejšie z nich sa týkali otázok nešírenia ZHN vo vzťahu k jadrovému programu Iránu (rez. č. 1696), riešenia mimoriadne napätej situácie na Blízkom východe v dôsledku konfliktu medzi Libanonom a Izraelom (rez. č. 1701) a reakcie medzinárodného spoločenstva na jadrové testy uskutočnené  KĽDR   (rez. č. 1718).  
	Počas hodnoteného obdobia stály predstaviteľ SR pri OSN (P. Burian) zastával funkciu predsedu Výboru BR OSN zriadeného na základe rezolúcie č. 1540 (2004), ktorý sa venuje otázkam nešírenia zbraní hromadného ničenia a bol spolupredsedom Ad hoc výboru pre revíziu mandátov BR OSN. Jeho pôsobenie na týchto významných postoch prispelo k pozitívnej prezentácii SR a bolo plne v súlade s prioritnými oblasťami nášho pôsobenia v BR OSN. V roku 2006 sa podarilo dosiahnuť ďalší pokrok pri posilňovaní univerzálneho medzinárodného režimu nešírenia zbraní hromadného ničenia, v budovaní kapacít, ako aj rozširovaní osvetových aktivít predovšetkým v regiónoch Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky. Cieľom procesu revízie mandátov BR OSN bolo zefektívniť a skvalitniť uplatňovanie právomocí BR OSN v riešení konfliktov a pri ich prevencii, nastoľovaní a udržiavaní mieru a bezpečnosti.
	Od októbra 2006 SR tiež zastávala post predsedu Výboru BR OSN zriadeného na základe rezolúcie č. 1718 (2006), ktorá zaviedla sankcie voči KĽDR. Poverenie touto úlohou bolo výrazom vysokého kreditu, ktorý si SR v BR OSN vybudovala, vyjadrením dôvery v prácu slovenskej diplomacie i ocenením principiálnej politiky SR v oblasti nešírenia zbraní hromadného ničenia. Doposiaľ sa práca výboru zameriavala predovšetkým na národné správy členských štátov OSN o plnení sankčných opatrení voči KĽDR, na podrobnejšie rozpracovanie sankčného režimu, ako aj na organizačné a procedurálne otázky tohto dôležitého novozriadeného pomocného orgánu BR OSN.
	Počas celého roku 2006 sa SR veľmi intenzívne pripravovala na svoje predsedníctvo v BR OSN, ktoré jej pripadne vo februári 2007. Jeho súčasťou bude otvorená tematická diskusia na ministerskej úrovni zameraná na problematiku reformy bezpečnostného sektora. Súčasťou dlhodobej odbornej prípravy na predsedníctvo BR OSN a tematickú diskusiu bol medzinárodný workshop “Formovanie koncepcie reformy bezpečnostného sektora pre OSN“, (júl 2006 v Bratislave) a 2 okrúhle stoly, v spolupráci s Holandskom a Kanadou (november a december 2006), ktoré boli zamerané predovšetkým na úlohu OSN v postkonfliktnej reforme bezpečnostného sektora a na spoluprácu OSN s regionálnymi, subregionálnymi a ďalšími medzinárodnými organizáciami pri tvorbe konceptu OSN v oblasti reformy bezpečnostného sektora.

4.2. Reforma OSN a jej hlavných orgánov

Proces reformy OSN sa niesol v znamení implementácie záverečného dokumentu Svetového summitu 2005. V zmysle záverov summitu sa podarilo vytvoriť Radu pre ľudské práva (RĽP) so sídlom v Ženeve, Komisiu na budovanie mieru (KBM) a prijať Globálnu stratégiu boja proti terorizmu. Všetky tieto reformné kroky  patrili k hlavným prioritám SR, ako aj EÚ, preto SR  príslušné návrhy rezolúcií kosponzorovala.
V súlade so spoločnou pozíciou EÚ sa SR aktívne usilovala o zavedenie systému 3 rád OSN (BR, Rada pre ľudské práva a Hospodárska a sociálna rada) odrážajúcich 3 hlavné piliere činnosti OSN (bezpečnosť, ľudské práva a rozvoj). Napriek skutočnosti, že sa nepodarilo presadiť postavenie RĽP ako hlavného orgánu systému, má RĽP jednoznačne vyššie postavenie, ako bolo postavenie jej predchodkyne.

Revitalizácia VZ OSN
Niekoľko rokov prebiehajúca diskusia o potrebe revitalizovať VZ OSN, ako hlavný zákonodárny a rozhodovací orgán, nezaznamenala ani počas roku 2006 významný pokrok. Diskusia o revitalizácii VZ OSN je čoraz viac zneužívaná na ostrú kritiku BR OSN, hlavne zo strany rozvojových štátov neúspešne ašpirujúcich na stále členstvo v BR OSN. SR sa v diskusii zasadzovala primárne za zefektívnenie práce expertných výborov a odstránenie duplicity medzi ďalšími hlavnými orgánmi OSN (BR a Hospodárskou a sociálnou radou).

Reforma BR OSN
Reforma BR OSN predstavuje mimoriadne citlivý a zdĺhavý proces, v ktorom sa zatiaľ nepodarilo dospieť ku konsenzu. SR na pôde OSN dlhodobo podporuje vytvorenie  demokratickejšej a reprezentatívnejšej BR, ktorá by lepšie odzrkadľovala novú geopolitickú realitu. Preto presadzuje rozšírenie BR OSN v oboch kategóriách členstva a širšie zastúpenie rozvojových krajín v nej.

Reforma Hospodárskej a sociálnej rady
V roku 2006 sa podarilo prijať rezolúciu k reforme Hospodárskej a sociálnej rady (HSR), ktorej hlavným cieľom je umiestniť tento orgán OSN do centra svetového rozvojového diania. Tomu majú slúžiť aj nové formáty zasadnutí na vysokej úrovni, konkrétne novo etablované každoročné ministerské vyhodnotenie a bienálne rozvojové fórum spolupráce.
SR kandiduje za člena HSR pre roky 2010–2 (voľby sa uskutočnia počas 54. VZ OSN na jeseň 2009). V uplynulom období SR pokračovala v aktívnej prezentácií svojej  kandidatúry a usilovala sa o uzavretie čo najväčšieho počtu recipročných dohôd o vzájomnej podpore kandidatúr s ostatnými členskými štátmi OSN.

Reforma  sekretariátu OSN a manažmentu
SR považuje reformu manažmentu za jednu z hlavných priorít implementácie záverečného dokumentu Svetového summitu 2005. V decembri 2005 VZ OSN schválilo prvý balík reforiem (Úrad pre etiku, inštitút ochrany žalobcov, externé prehodnotenie systému vnútornej kontroly a vytvorenie nezávislého poradného výboru pre otázky auditu). Druhý balík reforiem obsahuje prehodnotenie pravidiel a predpisov primárne v oblasti riadenia ľudských zdrojov. SR sa zasadzuje za poskytnutie väčšej manažérskej flexibility generálnemu tajomníkovi OSN výmenou za vyššiu transparentnosť a zodpovednosť. Súčasný mikromanažment bráni sekretariátu operatívne rozhodovať a efektívne realizovať mandáty, ktoré mu členské štáty zadávajú. SR považuje za potrebné prispôsobiť organizáciu realitám 21. storočia a zmodernizovať systém riadenia.

Reforma rozvojového sektoru a súdržnosť systému OSN
			V júni 2006 bola prijatá dôležitá rezolúcia o reforme rozvojového piliera OSN. Reforma systému agentúr OSN a životného prostredia sa zatiaľ iba rozbieha, budú na nej participovať aj nižšie administratívne zložky agentúr vrátane Regionálneho centra UNDP v Bratislave. SR sa riadila spoločným stanoviskom EÚ, k vytvoreniu ktorého aktívne prispela. Jeho základom je racionalizácia práce agentúr, zabránenie duplicitným činnostiam a spoločná koordinácia práce viacerých agentúr systému OSN v konkrétnej prijímateľskej krajine.

Prehodnotenie mandátov
Zo záverečného dokumentu Svetového summitu 2005 vyplynula úloha prehodnotiť všetky mandáty staršie ako 5 rokov s cieľom zrušiť zastarané mandáty a stanoviť nové priority agendy. Neformálna pracovná skupina pre revíziu mandátov VZ koncom novembra ukončila prvú fázu procesu predložením správy, v ktorej 74 mandátov vyhodnotila ako ukončené.
Ako spolupredseda Ad hoc výboru pre revíziu mandátov BR OSN (spolu s USA) sa SR usilovala zefektívniť a skvalitniť prácu BR OSN, ako aj o zabezpečenie dostatočnej informovanosti spolupredsedov toho istého procesu vo VZ a predsedu VZ.

4.3. Účasť SR v mierových misiách OSN

Počas roku 2006 prispievala SR do mierových operácií OSN nezmeneným počtom 292 príslušníkov OS SR (z toho: UNFICYP – 195, UNDOF – 95, UNTSO – 2). S týmto počtom vojakov je SR v poradí 38. zo 108 prispievateľov do mierových operácií OSN. Vzhľadom na zodpovednosť plynúcu zo súčasného členstvo SR v BR OSN by bola prípadná redukcia účasti SR v misiách OSN v priebehu roka medzinárodným spoločenstvom vnímaná negatívne.
Dlhodobá angažovanosť, bohaté skúsenosti slovenských príslušníkov a vysoko zodpovedný prístup SR k práci v OSN priniesol svoje ovocie aj v podobe historicky prvej ponuky pre OS SR obsadiť funkciu veliteľa mierovej misie OSN - UNDOF na Golanských výšinách. V roku 2006 sa však SR nepodarilo obsadiť žiadnu z ponúknutých vojenských a policajných pozícií v rámci OSN.

4.4. Finančné aspekty členstva SR v OSN

	61. zasadnutie VZ OSN prijalo v decembri 2006 rozhodnutie o aktualizácii príspevkovej škály na roky 2007-9. Na jeho základe sa v dôsledku rýchlo rastúcej ekonomiky SR za posledné roky zvýši príspevok SR na roky 2007-9 zo súčasného 0,051 % na 0,063 %.
	V roku 2006 sa členské štáty dohodli na komplexnej rekonštrukcii sídla OSN v New Yorku v celkovej hodnote 1,88 mld. USD.

4.5. Medzinárodné organizácie systému OSN

Pôsobenie SR v medzinárodných organizáciách sa v r. 2006 zameriavalo na upevnenie postavenia SR v medzinárodnom spoločenstve v kontexte priorít zahraničnej politiky SR. Integrálnou súčasťou pôsobenia SR na pôde medzinárodných organizácií bola realizácia SZBP EÚ, aktívne zapojenie sa do koordinačných mechanizmov EÚ s cieľom formulovať spoločné stanoviská k aktuálnym témam agendy medzinárodných organizácií.

Humanitárna oblasť
V rámci humanitárnej agendy boli aj naďalej dominantnými otázky utečencov, migrácie a humanitárnej a rozvojovej pomoci. Medzinárodné spoločenstvo muselo však riešiť mnohé otázky spojené s pretrvávajúcimi konfliktmi a s nimi spojenými humanitárnymi krízami, ktorých riešenie často ovplyvňuje ich politické pozadie (Darfúr, palestínske okupované územia, humanitárna kríza v Libanone, ale aj mnoho ďalších konfliktov a ohnísk napätia predovšetkým na africkom kontinente, Blízkom východe, ale aj Latinskej Amerike, či Strednej Ázii).
Početnosť, rozsah a narastajúca frekvencia živelných pohrôm a ozbrojených konfliktov potvrdzujú, že humanitárna pomoc poskytovaná SR je nevyhnutnou súčasťou nášho pôsobenia na medzinárodnom poli. SR v priebehu roku 2006 poskytla humanitárnu pomoc obyvateľstvu v štyroch postihnutých krajinách  (Bulharsko, Indonézia, Libanon, Rumunsko) v celkovom objeme 27,3 mil. SKK.
Agenda utečencov a migrácie si vyžaduje čoraz užšiu kooperáciu jednotlivých špecializovaných inštitúcií systému OSN. V rámci „Medzinárodného dialógu na vysokej úrovni o migrácii a rozvoji“ (september 2006; New York) SR aktívne participovala na dialógu o cielenom riadení migrácie.

Svetová zdravotnícka organizácia 
Jej aktivity boli v roku 2006 zamerané na globálne a lokálne hrozby pre zdravie obyvateľov (HIV, SARS, ebola, vtáčia chrípka), ktoré majú dopad na sociálnu, ekonomickú, ako aj bezpečnostnú situáciu. Zdravie sa dostalo do centra rozvojovej agendy, čím sa činnosť Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) stala komplexnejšou. Hlavné orgány WHO venovali pozornosť predovšetkým otázkam týkajúcim sa miléniových rozvojových cieľov v oblasti zdravia.

Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo	
	V roku 2006 pokračovala dlhoročná priama spolupráca SR s ústredím Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) v oblasti vedecko-technických informácií, informačných technológií a účasti expertov SR v rámci medzinárodných projektov (napr. FAO-FAOSTAT/Štatistická databáza FAO) v rámci Výboru pre svetovú potravinovú bezpečnosť (CFS FAO), ktorý hodnotil napĺňanie úloh svetového potravinového summitu po 10 rokoch. SR sa dostala medzi krajiny, u ktorých sa konštatuje zhoršenie výživovej situácie v krajine, v kontexte záverov a cieľov CFS zo Summitu FAO (1996).

Konferencia OSN pre obchod a rozvoj
Programy Konferencia OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) boli v roku 2006 zamerané na rozvojové stratégie, na otázky súvisiace s podmienkami medzinárodného obchodu a komodít, na oblasť investičnej politiky, rozvoj technológií a prenosu technologických poznatkov medzi členskými krajinami. Aktivity UNCTAD sa v roku 2006 (aj vzhľadom na prerušenie rokovaní o DDA) výraznejšie orientovali na prehĺbenie spolupráce s WTO a aplikáciu inovačných finančných mechanizmov, napr. Aid for Trade,  ktoré prispievajú k synergii národných stratégií rozvoja s globálnymi ekonomickými procesmi. SR bola zapojená do programu ASYCUDA, zameraného na uplatnenie automatizovaného systému riadenia colnej agendy v rámci programov technickej pomoci rozvojovým krajinám EÚ-UNCTAD. SR predsedá vo funkčnom období 2006/7 Komisii OSN pre vedu a technológiu pre rozvoj (CSTD-UNCTAD) a predsedala aj spoločnej konferencii UNIDO a UNCTAD, zameranej na plnenie cieľov Svetového summitu o informačnej spoločnosti (6.-8.11.2006; Paríž).

Medzinárodná organizácia práce
Zásluhou Medzinárodnej organizácie práce (ILO) sa agenda dôstojnej práce spolu s otázkou zamestnanosti dostala do centra medzinárodnej diskusie o rozvoji a stala sa globálnym cieľom. Dôkazom je napr. substantívne zasadnutie ECOSOC, ktoré sa konalo v júli 2006 v Ženeve. Segment na vysokej úrovni sa venoval širokému okruhu problémov súvisiacich so zamestnanosťou a dôstojnou prácou pre všetkých a v širšom kontexte s bojom proti chudobe, migráciou, súčasným vývojom vo svete ekonomiky.

Úrad OSN pre drogy a kriminalitu
Výrazom konkrétnej spolupráce SR s  Úradom OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC) v oblasti prevencie kriminality bolo začatie realizácie projektu „Prístup orgánov činných v trestnom konaní k obchodovaniu s ľuďmi na Slovensku“, ktorý bol schválený UNODC v celkovej sume 297 tis. USD na obdobie 18 mesiacov. Projekt je demonštračným projektom Globálneho programu proti obchodovaniu s ľuďmi a na národnej úrovni je zameraný na zlepšenie efektívnosti orgánov činných v trestnom konaní a súdnictva v potýkaní sa s nezákonným obchodovaním s ľuďmi.

Organizácia OSN pre priemyselný rozvoj 
V priebehu r. 2006 sa začala v praxi realizovať nová koncepcia spolupráce SR s Organizáciou OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO), etablujúca SR ako novú prispievateľskú krajinu spolufinancujúcu projekty a programy rozvojovej pomoci UNIDO pri podpore trvaloudržateľného priemyselného  rozvoja v rozvojových a transformujúcich sa krajinách. 
Na základe dohody medzi UNIDO a vládou SR (z 23.9.2005) sa realizovali prvé projekty spolupráce Regionálny program UNIDO technology foresight pre krajiny strednej a východnej Európy a bývalého Sovietskeho zväzu v hodnote 31,6 tis. USD a zriadenie demonštračného a produkčného centra v Port Sudan pre výrobu nízkonákladových stavebných materiálov založených na miestnych zdrojoch v celkovej sume 125 tis. USD.

Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu
SR, ako člen Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) a do septembra 2006 ako podpredseda Rady guvernérov MAAE, sa aktívne podieľala na činnosti agentúry presadzujúc vyvážené napĺňanie jej základných pilierov v oblastiach mierového využívania jadrovej energie, jadrovej bezpečnosti a ochrany, vedy a technológií, bezpečnostných záruk a verifikácie.
SR sa zasadzovala za relevantné možnosti riešenia otázok verifikácie a bezpečnostných záruk spojených s jadrovými programami štátov, zohľadňujúc vývoj názorov v rámci regionálnych zoskupení, strategických partnerov SR a významných členských krajín MAAE k týmto otázkam. Prostredníctvom svojho členstva v RG MAAE sa SR podieľala na ďalšom vývoji riešenia iránskeho jadrového programu v súvislosti s implementáciou jeho dohody o bezpečnostných zárukách. Zároveň napriek deklarovaným snahám a záujmu sa nepodarilo dosiahnuť výraznejší posun v otázke jadrového programu KĽDR na pôde MAAE. SR naďalej podporovala riešenie tejto otázky prostredníctvom šesť stranných rozhovorov zainteresovaných krajín, ako aj pripravenosť MAAE verifikovať jadrový program KĽDR.
SR tiež pokračovala v účasti na národných, regionálnych a interregionálnych projektoch technickej spolupráce s MAAE, pričom cieľom v tejto oblasti je postupný prechod na aktívnu pomoc (donor), v rámci ktorej SR už v súčasnosti poskytuje svoju expertízu najmä v oblasti výstavby jadrových elektrární a bezpečnosti a fyzickej ochrany jadrových zariadení.

Organizácia Spojených národov pre vedu, vzdelávanie a kultúru
Slovenská komisia pre Organizáciu Spojených národov pre vedu, vzdelávanie a kultúru (UNESCO) zdvojnásobila počet predkladaných projektov v rámci jeho programov, kandidatúr na udelenie cien a štipendií. Rozpracovala viacero nominačných projektov na zaradenie do 3 existujúcich zoznamov UNESCO v oblasti kultúrneho a prírodného dedičstva, ako aj nehmotného kultúrneho dedičstva a predložila projekty Karpatské bukové pralesy, Drevené kostoly slovenskej časti karpatského oblúka, návrh rozšírenia už zapísanej lokality Spišský hrad o kultúrne pamiatky okolia a Mesto Levoča a dielo majstra Pavla na Spiši, Slovenské ľudové piesne a B. Bartók, Banské mapy a plány Hlavného komorskogrófskeho úradu v Banskej Štiavnici.
Významným úspechom SR bolo vymenovanie slovenskej zástupkyne (prof. M. Kollárovej) do Svetovej komisie etiky vedeckého poznania a technológií (COMEST) generálnym riaditeľom UNESCO. Komisiu tvorí 18 nezávislých vedcov z celého sveta.
V snahe zviditeľniť UNESCO slovenskej verejnosti Slovenská komisia pre UNESCO pripravila v auguste 2006 pod záštitou ministra zahraničných vecí SR v spolupráci s UNESCO a EK a za účasti predstaviteľov z 26 krajín Európsky seminár k Dohovoru o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorý je v medzinárodnom práve historicky prvým dohovorom uznávajúcim suverénne práva štátov na podporu kultúry, zahŕňajúcim národné kompetencie a kompetencie Európskeho spoločenstva.
Koncom roku 2006 sa konala konferencia Planéta Zem pod záštitou ministra zahraničných SR, ktorá priblížila účastníkom mladej generácie témy Medzinárodného roku planéty Zem, ktorého je UNESCO na základe mandátu OSN hlavným koordinátorom.
Vedecký pokrok v oblasti biológie a v biotechnológiách nastolil nové otázky v bioetike. Na základe mandátu OSN je etika vo vede, vzdelávaní a výskume jednou z priorít UNESCO. Cieľom je pripraviť kódex etického správania vedcov, majúc na zreteli ľudskú a sociálnu stránku vedy a jej objavov, transparentnosť vedeckého výskumu a jeho aplikácie. Slovenská komisia pre UNESCO v spolupráci s UNESCO pripravila  k tejto aktuálnej téme v decembri 2006 konferenciu s medzinárodnou účasťou Etika a bioetika vo vede a vzdelávaní, ktorá sa uskutočnila pod záštitou predsedu vlády SR.
Najvýznamnejším podujatím boli Dni Slovenska v UNESCO pod záštitou prezidenta SR, ktoré sa uskutočnili pri príležitosti zápisu slovenskej nominácie "Fujara - hudobný nástroj a jeho hudba" na Zoznam diel ústneho a nehmotného kultúrneho dedičstva ľudstva UNESCO v sídle organizácie v Paríži počas 175. zasadnutia Výkonnej rady UNESCO 3.-11.10.2006 a ktoré pozostávali z výstavy Fujara a majstrovstvo hudobných nástrojov a vystúpenia Slovensko – krajina európskych kultúrnych a hudobných tradícií.

Európska hospodárska komisia OSN
Najvýznamnejším podujatím Európskej hospodárskej komisie OSN (UNECE) bolo výročné zasadnutie vo februári 2006, ktoré sa okrem hodnotenia aktivít a dosiahnutých výsledkov v uplynulom období venovalo prebiehajúcej implementácii vnútornej reformy organizácie na základe odporúčaní členských krajín  a výsledkov auditu z roku 2005, berúc do úvahy meniaci sa charakter regiónu a nové ekonomické aspekty globalizačných procesov. Príslušné slovenské inštitúcie sa aktívne zúčastňovali na práci jednotlivých výborov najmä v oblasti životného prostredia, pri harmonizácii predpisov v doprave, pri implementácii pozitívnych skúseností vyplývajúcich z oficiálnych štatistík, v oblasti zefektívnenia manažmentu v lesníctve a drevárstve, pri optimalizácii územného plánovania a pri propagácii progresívnych technológií a mechanizmov ich riadenia. Od októbra 2006 začal na základe odporúčaní auditu pôsobiť novovytvorený Výbor pre ekonomickú spoluprácu a integráciu.

Program OSN pre životné prostredie
SR sa podieľala na koordinácii a zabezpečovaní koherentnej politiky v oblasti životného prostredia v štruktúre Programu OSN pre životné prostredie (UNEP), s prioritným zameraním na aktivity v regióne Afriky. SR získala predsednícky post vo Výbore stálych predstaviteľov krajín programu vo funkčnom období 2006/2007 so sídlom v Nairobi.

5. Hlavné výsledky zahraničnej politiky SR v stredoeurópskom regióne
5.1. Vzťahy SR so susednými štátmi

Česká republika
Česká republika je trvalo prioritným partnerom a spojencom SR v mnohých zahraničnopolitických a ekonomických otázkach. Obe krajiny majú v týchto oblastiach veľmi blízke záujmy. Spoločným pragmatickým postupom boli v priebehu roka 2006 v zahraničnej a hospodárskej politike oboch krajín dosahované väčšie efekty. Mimoriadnu úroveň vzťahov potvrdilo aj pokračovanie tradície prvých návštev novozvolených, resp. novovymenovaných najvyšších predstaviteľov štátu na území suseda.
Obe krajiny úzko koordinovali a konzultovali pozície v kontexte členstva v EÚ a NATO. Dôležitým aspektom bola koordinácia postupu oboch štátov (spolu s PL a HU) zameraná na začlenenie sa do schengenského priestoru v pôvodne stanovenom termíne. Intenzívne bola konzultovaná problematika energetickej bezpečnosti, smernica EÚ k službám, Európska susedská politika atď.
Prioritnou platformou regionálnej spolupráce v roku 2006 bola spolupráca na pde V4 a OSN, kde CZ očakáva podporu jej kandidatúry na nestáleho člena BR v roku 2009.
Rokovania sa uskutočnili aj o možnostiach vzájomnej podpory umiestnenia inštitúcií a agentúr EÚ na území oboch krajín. Na úrovni predsedov vlád bola dohodnutá recipročná podpora kandidatúr – slovenskej na sídlo Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť a českej na sídlo Dozorného úradu pre navigačný satelitný systém GALILEO.

Maďarsko
Slovensko-maďarská spolupráca sa rozvíjala na základe Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci a bola umocnená spoločným pôsobením v rámci EÚ, NATO, OECD, vyšehradskej skupiny a ďalších zoskupení. Dialóg a spolupráca sa rozvíjali v politickej, hospodárskej a kultúrnej oblasti, na úrovni vlád, parlamentov a regiónov a na úrovni spolupráce občianskych spoločností.
Vzťahy však boli zaťažené niekoľkými otvorenými otázkami, ku ktorým patrilo doriešenie prípadu týkajúceho sa vykonania rozhodnutia Medzinárodného súdneho dvora vo veci vodného diela Gabčíkovo-Nagymaros (v roku 2006 pokračovali expertné rokovania) a tiež ostré vyhlásenia niektorých maďarských predstaviteľov k situácii príslušníkov maďarskej národnostnej menšiny na Slovensku po slovenských parlamentných voľbách.
Tieto reakcie vyvolal proces povolebných rokovaní o budúcej zostave vládnej koalície v SR, a najmä ich výsledok, ktorý spôsobil prejavy nespokojnosti so zmenou slovenských vnútropolitických reálií vo vládnych štruktúrach HU destabilizovaných vlastnou vnútropolitickou krízou. Neschopnosť pragmatického akceptovania uvedených nových skutočností, ako aj – podľa nás neopodstatnené - obavy ventilovala maďarská strana aj formou snáh o medzinárodné odsúdenie Slovenska za očakávané - a údajne už i vyskytujúce sa - prejavy národnostného extrémizmu na jeho území. Výsledkom bolo opätovné ochladenie slovensko-maďarských vzťahov v druhej polovici roku 2006. Aj vďaka dialógu ministrov zahraničných vecí oboch krajín sa napätie v dvojstranných vzťahoch darilo postupne zmierňovať a riešiť na bilaterálnej úrovni. V kontexte tohto úsilia bolo kontraproduktívne rozhodnutie a vyhlásenie maďarského premiéra F. Gyurcsánya z 10.10.2006, ktorým neočakávane zrušil pripravovanú dvojstrannú schôdzku s predsedom vlády SR R. Ficom. Tým sa nevyužila šanca na efektívny dialóg na najvyššej úrovni o ďalšom rozvoji vzťahov, vrátane prediskutovania niektorých rozdielnych hodnotení a prístupov (predsedovia vlád SR a HU sa nestretli od novembra 2002).
S cieľom zmierniť napätie v dvojstranných vzťahoch uskutočnili prezidenti oboch krajín spoločné prednášky pred študentmi univerzít v Banskej Bystrici a Pilišskej Čabe, čo sa na oboch stranách stretlo s pozitívnym ohlasom. Obe krajiny tiež začali vyvíjať úsilie o prehĺbenie všestranných kontaktov, vrátane dialógu subjektov občianskej spoločnosti a o realizáciu krokov smerujúcich k historickému porozumeniu a formovaniu spoločnej budúcnosti.

Poľsko
Jadro bilaterálnej relácie spočíva v spoločných záujmoch v európskej, regionálnej, bezpečnostnej a ekonomickej oblasti, aj napriek rozdielnosti politickej  orientácie vládnych koalícií.
V oblasti spolupráce na pôde EÚ sa obe krajiny zamerali najmä na koordináciu krokov v otázke vstupu do schengenského priestoru v pôvodnom termíne, budúcnosti EÚ, ako aj podpory pokračovania rozširovania s akcentom na západný Balkán a Ukrajinu a taktiež na hľadanie spôsobu efektívneho využitia fondov EÚ. Rozdielne názory na proces ratifikácie Ústavnej zmluvy nemali praktický dopad na realizáciu spoločných projektov v iných oblastiach.
Takmer 60 konkrétnych spoločných bilaterálnych aktivít vo vojenskej a bezpečnostnej oblasti v roku 2006 prispelo k ďalšiemu prehĺbeniu partnerskej spolupráce medzi ozbrojenými silami najmä v oblasti vytvárania spoločných jednotiek, prípravy personálu a modernizácie ozbrojených síl. Úspešne pokračovala spolupráca predovšetkým v príprave vojenských jednotiek a v spoločnom pôsobení v Iraku.

Rakúsko 
V súvislosti s členstvom SR v EÚ, ako aj rakúskym predsedníctvom v prvom polroku 2006, pokračoval v Rakúsku záujem o SR ako partnera v Únii. Bilaterálne vzťahy medzi SR a AT ako susednými krajinami a zároveň členskými krajinami EÚ sú už tradične na vysokej úrovni bez závažných otvorených otázok politického charakteru.
Osobitnú pozornosť si zasluhuje pozitívna spolupráca pri rozvoji malého a stredného podnikania. Dlhodobo nedoriešeným problémom oboch krajín je nedostatočne dobudovaná a nevyhovujúca cestná infraštruktúra na rakúskej strane. Pozitívnym signálom v tejto oblasti bolo začatie prác na výstavbe diaľničného prepojenia z diaľnice A4 Viedeň – Budapešť smerom k  slovensko–rakúskej hranici v Kittsee (diaľnica A6).
K otvoreným otázkam, ktoré rakúske obyvateľstvo vníma veľmi citlivo, patrí aj prechodné obdobie na voľný pohyb pracovných síl z nových krajín EÚ. 1.11.2006 vstúpila do platnosti výnimka týkajúca sa zamestnávania súkromného ošetrovateľského personálu z nových členských krajín EÚ, ktorá čiastočne zlegalizovala doterajšiu čiernu prácu opatrovateľov starých a chorých ľudí.
V januári 2006 bolo podpísané Memorandum o porozumení medzi MZV SR a Rakúskou rozvojovou agentúrou (ADA), ktorým boli prijaté rámcové podmienky pre vzájomnú medzinárodnú rozvojovú spoluprácu.

Ukrajina
Ukrajina v uplynulom roku prechádzala zložitými politickými zmenami v súvislosti s realizáciou zámerov ústavnej reformy, čo do veľkej miery ovplyvnilo aj úroveň našich vzťahov. Hlavným cieľom zahraničnej politiky SR vo vzťahu k Ukrajine je rozvoj dobrých susedských vzťahov vo všetkých oblastiach, rozvíjanie politického dialógu na všetkých úrovniach,  podpora hospodárskej a kultúrnej spolupráce na štátnej i regionálnej úrovni, ako aj rozvoj cezhraničnej spolupráce.
Dynamika vzájomných slovensko-ukrajinských vzťahov bola poznačená voľbami v oboch krajinách, čo malo dopad predovšetkým na stykovú aktivitu na najvyššej úrovni. Neuskutočnila sa plánovaná oficiálna návšteva prezidenta Ukrajiny V. Juščenka na Slovensku. Nebola vyriešená ani problematika krivorožského ťažobno-úpravárenského kombinátu.
Na druhej strane sa však podarilo otvoriť hraničný prechod vo V/M Slemencoch. V ekonomickej oblasti naďalej pretrvával pozitívny trend prehlbovania spolupráce a zvyšovania obratu vzájomného obchodu s predpokladaným ročným nárastom obratu vzájomného obchodu o cca. 35 %. V dôsledku zavedenia asymetrického vízového režimu, nárastu cestovného ruchu a hospodárskej spolupráce sa aj v uplynulom roku zvyšoval počet vydaných víz. Schengenská hodnotiaca misia z júna 2006 na ZÚ SR v Kyjeve konštatovala splnenie štandardov konzulárneho oddelenia pre pristúpenie k schengenského systému.
V rámci Návrhu pomoci SR Ukrajine pri plnení cieľov Akčného plánu EÚ-Ukrajina sa realizoval plán bilaterálnych aktivít na rok 2006. Veľvyslanectvo SR v Kyjeve organizovalo program malých grantov, v rámci ktorého bolo podporených 6 projektov ukrajinských mimovládnych organizácií v celkovej sume 1 mil. SKK. Projekty boli zamerané na odovzdávanie skúseností z integračného procesu do EÚ a NATO, budovanie kapacít občianskej spoločnosti a cezhraničnú spoluprácu. Podľa doterajších neúplných výsledkov možno konštatovať úspešnosť programu Slovenského fondu pre podporu miestnych iniciatív pri Veľvyslanectve SR v Kyjeve.

5.2. Vyšehradská spolupráca

Vyšehradská spolupráca aj v roku 2006 zaujímala popredné miesto v prioritách zahraničnej politiky SR, čo bolo od 1.7.2006 umocnené skutočnosťou, že sa SR stala na obdobie jedného roku predsedníckou krajinou Vyšehradskej skupiny (V4). V sledovanom období sa postupne darilo napĺňať hlavné ciele slovenského predsedníctva V4 – posilniť V4 ako dynamické regionálne fórum v rámci EÚ, posilniť koordinačný a konzultačný mechanizmus vyšehradskej spolupráce s cieľom nachádzať spoločné pozície a stanoviská v otázkach spoločného záujmu a zlepšiť všeobecnú informovanosť verejnosti o V4.
SR pozitívne hodnotí, že krajiny V4, či už na úrovni prezidentov, predsedov parlamentov, predsedov vlád alebo ministrov zahraničných vecí, boli schopné prijať spoločné stanovisko v otázke ich vstupu do schengenského priestoru v pôvodnom termíne. V spolupráci s krajinami Baltickej rady sa krajiny V4 dokázali zjednotiť na spoločnom posolstve americkým predstaviteľom ohľadne zrušenia vízovej povinnosti pre občanov týchto krajín pri cestách do USA. V rámci novej komunikačnej a informačnej stratégie V4 bola spustená do prevádzky nová internetová stránka V4 (www.visegradgroup.eu), čo prispeje k zlepšeniu všeobecnej informovanosti verejnosti o V4.
V rámci činnosti Medzinárodného vyšehradského fondu (MVF) SR navrhla pokračovanie existencie Vyšehradského štipendijného podprogramu pre Ukrajinu aj v školskom roku 2006/7. Tento projekt sa stretol s mimoriadnym záujmom verejnosti a predstaviteľov vlády na ukrajinskej strane, preto Konferencia ministrov zahraničných vecí (24.2.2006) schválila zvýšenie príslušnej čiastky na 265 tis. EUR. Je potešiteľné, že v roku 2006 bol obnovený tzv. Out-going Program, ktorý slúži na podporu študentov z krajín V4 študovať v týchto krajinách: Albánsko, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Chorvátsko, Macedónsko, Moldavsko, Srbsko a Ukrajina.

5.3. Regionálna a cezhraničná spolupráca

Cezhraničná spolupráca SR so susednými krajinami sa intenzívne rozvíjala na všetkých úrovniach orgánov štátnej správy a samosprávy v zmysle Európskeho rámcového dohovoru o cezhraničnej spolupráci medzi územnými celkami alebo orgánmi. Dobré základy pre rozvoj cezhraničnej spolupráce sú položené v medzivládnych dohodách, uzatvorených s každou zo susediacich krajín. V roku 2006 sa konali ďalšie zasadnutia medzivládnych komisií pre cezhraničnú spoluprácu - s CZ (6. zasadnutie, 14.12.2006; Modr), PL (11. zasadnutie 18.–19.9.2006; Wisla), HU (4. a 5. zasadnutie 16.2.2006; Budapešť a 12.6.2006; Mojmírovce) a UA (3. a 4. zasadnutie 11.–12.5.2006; Humenné a 7.–8.12.2006; Soločin).

5.4. Stredoeurópska iniciatíva

Na základe výsledkov práce SEI v roku 2006 možno konštatovať, že bez realizácie zásadných zmien v činnosti (redukcia počtu pracovných skupín a zefektívnenie ich činnosti, zintenzívnenie spolupráce s ďalšími medzinárodnými organizáciami pôsobiacimi v regióne a pod.) a bez návratu k doteraz zanedbávaným formám regionálnej spolupráce bude SEI v horizonte niekoľkých rokov nútená riešiť podstatné otázky svojho ďalšieho fungovania, alebo dokonca existencie.

6. Konzulárna ochrana občanov SR. Schengenská spolupráca

Konzulárny odbor MZV a ZÚ SR dôsledne plnili úlohy stanovené v programovom vyhlásení vlády, v súlade s prioritami zahraničnej politiky, medzi ktoré patrí ochrana práv a záujmov slovenských občanov v zahraničí a starostlivosť o ich oprávnené potreby.
Občanom v núdzi bola poskytovaná konzulárna pomoc na základe platných právnych noriem. Verejnosť bola podrobne informovaná prostredníctvom internetovej stránky MZV a ZÚ SR o možnostiach pomoci za našimi hranicami, ako aj o podmienkach cestovania.
Konzulárna ochrana pre slovenských občanov bola zabezpečovaná aj prostredníctvom pomoci ZÚ iných členských štátov EÚ, napr. poskytnutím dopravných prostriedkov pri evakuácii osôb z územia Libanonu počas vojnového konfliktu s Izraelom. V tejto súvislosti boli v júni 2006 na pôde EÚ schválené usmernenia o konzulárnej ochrane občanov EÚ v tretích krajinách a koncom novembra 2006 bola vydaná tzv. Zelená kniha - Diplomatická a konzulárna ochrana občanov Únie v tretích krajinách.
	V zmysle zákona č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí štátnu politiku starostlivosti a podpory krajanov od 1.1.2006 začal vykonávať Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí. Žiadosti o priznanie postavenia Slováka žijúceho v zahraničí prijímal buď priamo tento úrad, alebo ZÚ SR.
SR pokračovala v plnení úloh vyplývajúcich z cieľov Haagskeho programu (EÚ), ktorý definuje priority Spoločenstva v oblasti spravodlivosti a vnútra, pričom uskutočňovala potrebné kroky a opatrenia smerujúce k plnému uplatňovaniu schengenského acquis na základe Schengenského akčného plánu. V súvislosti s prípravou vstupu SR do Schengenu pokračovali práce na systéme národného vízového informačného systému (VIS) v spolupráci s gestorským rezortom MV SR.
Podľa harmonogramu spracovaného pracovnou skupinou EÚ pre schengenské hodnotenie, hodnotiace misie posúdili v priebehu roku 2006 pripravenosť nových členských štátov na uplatňovanie schengenského acquis. Hodnotiace misie na ZÚ Kyjev (26.6.2006) a Belehrad (20.9.2006) hodnotili plnenie odporúčaní obsiahnutých v Katalógu pre korektné uplatňovanie schengenského acquis a osvedčenej praxe v oblasti udeľovania víz a ustanovení Spoločných konzulárnych pokynov pre diplomatické misie a konzulárne úrady, objektovú a personálnu bezpečnosť. Misie spracovali hodnotiace správy s odporúčaniami, ktoré musí SR implementovať do vstupu do schengenského priestoru.
V návrhoch záverov Rady pre SR v jednotlivých hodnotených oblastiach schengenského acquis vo vízovej oblasti sa konštatovalo, že na základe vykonaného hodnotenia konzulárnych oddelení ZÚ Kyjev a Belehrad, Slovensko bude môcť uplatňovať v plnom rozsahu Spoločné konzulárne pravidlá pre diplomatické misie a konzulárne úrady a schengenské acquis v plnom rozsahu, keďže neboli zistené závažné nedostatky v ich činnosti. Osobitne bola vyzdvihnutá organizácia vízových pracovísk, poskytovanie informácií a školenie personálu. Rezervy boli odhalené v implementácii viacerých odporúčaní pre ZÚ SR v krajinách mimo schengenského priestoru. Na ich základe boli prijaté opatrenia pre zabezpečenie pripravenosti SR v zmysle dohody Európskej rady v decembri 2006.
V súčinnosti s gestorom problematiky MV SR participovalo MZV SR na príprave zavádzania diplomatických a služobných pasov s biometrickými prvkami tváre a otlačkov prstov tak, aby takéto cestovné pasy mohli byť vydávané najneskôr od 29.6.2008.

7. Západný Balkán ako prioritný región zahraničnej politiky SR

Krajiny západného Balkánu sú dlhodobou prioritou slovenskej zahraničnej politiky, čo logicky vyplýva nielen z geografickej blízkosti tohto regiónu, ktorý má vplyv na politické, hospodárske i bezpečnostné záujmy SR, ale aj z dlhodobých historických väzieb medzi  Slovenskom a jednotlivými balkánskymi krajinami, v ktorých navyše žijú početné slovenské menšiny. Zároveň odráža historickú skúsenosť SR potvrdenú aj súčasnosťou, že krízový vývoj na Balkáne negatívne ovplyvňuje stabilitu v strednej Európe. Slovensko sa na západnom Balkáne intenzívne angažuje v rámci SZBP EÚ, pričom efektívne využíva dobré znalosti miestnych pomerov. Slovenské pôsobenie má výraznú bilaterálnu dimenziu, ktorá spočíva nielen v rozvoji klasických vzájomných vzťahov, ale aj v poskytovaní dobrých, respektíve mediátorských služieb pri riešení vzťahových problémov, ako aj v poskytovaní poradenskej a expertnej pomoci najmä v integračných procesoch. Strategickým cieľom SR je pomáhať týmto krajinám, aby uskutočnili všetky potrebné reformy a splnili podmienky pre vstup do EÚ i do NATO, čo je základným predpokladom stability tohto regiónu.
SR sa aktívne zapájala do procesu tvorby a implementácie európskej politiky voči regiónu západného Balkánu, prezentujúc svoje  návrhy k viacerým prerokúvaným dokumentom a problematikám. Základným východiskom bolo zachovanie realistickej európskej perspektívy krajín regiónu v súlade so závermi Solúnskeho summitu a rešpektovanie  princípu individuálneho posudzovania krajín.
Hlavný rámec pre rozvoj vzťahov medzi EÚ a krajinami západného Balkánu predstavoval Stabilizačný a asociačný proces (SAP). V roku 2006 bola podpísaná Stabilizačná a asociačná dohoda s Albánskom, úspešne pokračovali rokovania o podobnej dohode s Bosnou a Hercegovinou,  v prvom polroku i so Srbskom, po získaní nezávislosti aj s Čiernou Horou.
Pozornosť EÚ sa sústredila najmä na Srbsko a Kosovo. Slovensko svojimi odbornými pozíciami a návrhmi výrazne prispelo k formulovaniu politiky EÚ v tejto oblasti. Konkrétnym príkladom pridanej hodnoty pôsobenia SR bola činnosť politického riaditeľa MZV SR  veľvyslanca M. Lajčáka vo funkcii osobného predstaviteľa GT/VP J. Solanu pre rokovania o referende v Čiernej Hore a veľvyslanca F. Lipku vo funkcii predsedu Komisie pre organizovanie referenda.
V rámci programu a aktivít Paktu stability pre juhovýchodnú Európu, ako iniciatívy EÚ, sa zástupca MZV SR ako aj MH SR zúčastňujú na pravidelných zasadnutiach pracovných stolov Paktu stability. Ich cieľom v roku 2006 bolo postupne podporovať integračné ambície krajín juhovýchodnej Európy do európskych a medzinárodných štruktúr. V roku 2006 sa konali 2 zasadnutia Paktu stability, a to 28.–29.5.2006 a 14.–15.11.2006. Na základe informácií získaných zo zasadnutí 2. Pracovného stola Paktu stability pre hospodársky rozvoj, obnovu a spoluprácu, zamestnanci MH SR v Belehrade, Bukurešti, Sofii a Záhrebe sledujú projekty obnovy a rekonštrukcie juhovýchodnej Európy a informujú slovenskú podnikateľskú verejnosť o možnostiach zapojenia sa do nich.
SR podporila prijatie mandátov pre rokovania o vízovom uľahčení so všetkými krajinami ZB, ako aj rokovania o vytvorení regionálnej zóny voľného obchodu transformáciou súčasnej CEFTA ako prostriedku  na  posilnenie regionálnej spolupráce.
	Všetky krajiny západného Balkánu boli zaradené do zoznamu prioritných krajín Slovak Aid. Na základe medzivládnej dohody o rozvojovej spolupráci so Srbskom a Čiernou Horou sú tieto krajiny v zozname programových krajín, pre ktoré je poskytovaný najväčší objem finančných prostriedkov - 50 mil. SKK na rok 2006, cca 1/3 z celkového objemu bilaterálnej rozvojovej pomoci.

8. Ľudské práva vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám

Pri presadzovaní politiky podpory a ochrany ľudských práv sa Slovensko podieľalo na aktivitách EÚ v rámci jej SZBP vo vzťahu k tretím krajinám. Medzi prioritné oblasti patrilo zrušenie trestu smrti vo svete, zákaz mučenia a iného neľudského zaobchádzania, ochrana práv detí, najmä tých zasiahnutých ozbrojenými konfliktmi a podpora ochrancov ľudských práv. SR participovala na príprave vyhlásení, demaršov, spoločných pozícií a pod., ktoré v mene EÚ prezentuje predsednícky štát a tiež sa podieľa na vedení ľudskoprávneho dialógu. V súčasnosti vedie EÚ ľudskoprávny dialóg najmä s Čínou a Ruskom.
SR od začiatku podporovala ľudskoprávne reformné procesy v rámci systému OSN, a to nielen transformáciu Komisie OSN pre ľudské práva na Radu OSN pre ľudské práva (ďalej aj ako HRC), ale aj otázku zaradenia ľudských práv medzi základné piliere OSN, posilnenie postavenia Úradu vysokej komisárky OSN pre ľudské práva a zvýšenie jej rozpočtu. SR považovala za dôležité najmä zintenzívniť súčinnosť Úradu s BR OSN, ktoré by posilnilo postavenie ľudskoprávnej problematiky v rámci systému OSN a efektívnejšiu implementáciu ľudskoprávnych záväzkov do rezolúcií BR OSN. Napriek tomu, že vytvorenie Rady OSN pre ľudské práva zavŕšilo časť ľudskoprávnej reformy, SR bude i naďalej pokračovať vo vyjadrovaní podpory spomínaným reformným procesom.
SR privítala prijatie rezolúcie VZ OSN o vytvorení Rady OSN pre ľudské práva s očakávaním, že bude efektívnejším nástrojom na ochranu ľudských práv než doteraz existujúce mechanizmy, a to predovšetkým v situáciách, ktoré si vyžadujú urgentné a efektívne riešenia. Pôvodným zámerom, ktorý podporovala aj SR, bolo vytvoriť HRC so štatútom hlavného orgánu OSN tak, aby sa ľudské práva stali popri otázkach bezpečnosti a rozvoja jedným z hlavných pilierov OSN. O možnej revízii štatútu HRC bude VZ OSN uvažovať až pri zhodnocovaní jej činnosti, ku ktorému dôjde po 5 rokov činnosti HRC. SR sa počas prvého roku existencie HRC zúčastňovala jej zasadnutí iba ako pozorovateľský štát. SR už oznámila rozhodnutie kandidovať na post člena Rady OSN pre ľudské práva na obdobie rokov 2008-11.
V rámci systému Rady Európy (RE) pokračovala SR v jej podpore ako regionálnej organizácie - fóra na riešenie politických otázok, rozvoja demokracie, podpory právneho štátu, ochrany ľudských práv, vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám.
V súlade so závermi III. summitu hláv štátov a vlád členských štátov RE (máj 2005 Varšava) sa SR sústredila na podporu aktivít organizácie v jej prioritných oblastiach: ochrana ľudských práv, rozvoj právneho štátu a demokracie. Pri príprave rozpočtu RE preto konkrétnymi návrhmi zdôrazňovala potrebu realizácie efektívneho multilateralizmu vo vzťahu k RE samotnej i ostatným medzinárodným organizáciám.
Rešpektujúc poslanie a expertízu medzinárodných organizácií v špecifických oblastiach, SR považuje za potrebné, aby sa v ich činnosti predchádzalo duplicite a disponibilné zdroje sa využívali efektívne.
Ako nestály člen BR OSN preto SR, o. i. podporovala prijatie rezolúcie VZ OSN o spolupráci medzi RE a OSN. Hoci rokovania o texte budú pokračovať i v roku 2007, SR sa aktívne podieľala tiež na príprave Memoranda o porozumení medzi RE a EÚ. SR podporovala tiež aktívnu koordináciu činnosti RE vo vzťahu k OBSE.
SR začala v roku 2006 prípravu na svoje polročné predsedníctvo vo Výbore ministrov RE (polovica novembra 2007 - polovica mája 2008). Aktivity sa sústredili najmä na zintenzívnenie koordinácie vnútroštátnych orgánov tak, aby priestor na pozitívnu reprezentáciu SR, ktorý výkon predsedníctva prinesie, bol maximálne využitý.
SR je zmluvnou stranou väčšiny základných dohovorov OSN a RE v oblasti ľudských práv. Podľa Ústavy SR majú medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách prednosť pred zákonmi a ako súčasť vnútroštátneho právneho poriadku sú prameňom priamo aplikovateľného práva. V tomto kontexte SR podporila úsilie medzinárodného spoločenstva o zefektívnenie činnosti zmluvných orgánov OSN (treaty bodies) a o dôslednú implementáciu základných ľudskoprávnych dokumentov na národnej úrovni.
V rámci plnenia povinnosti podávať prostredníctvom GT OSN pravidelne správy o opatreniach prijatých na implementáciu práv zakotvených v jednotlivých dohovoroch a o pokroku dosiahnutom pri požívaní týchto práv predložila SR v júli 2006 Výboru OSN pre práva dieťaťa Druhú periodickú správu o implementácii Dohovoru OSN o právach dieťaťa za obdobie 2001–5. MZV SR pripravovalo Druhú periodickú správu SR k Dohovoru proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu za obdobie 2001–6.
V oblasti ochrany práv osôb patriacich k národnostným menšinám pokračovali aktivity na bilaterálnych i multilaterálnych fórach. Osobitná pozornosť bola venovaná medzinárodnej spolupráci pri riešení problémov rómskej menšiny. Slovensko aj v roku 2006 aktívne participovalo v rámci projektu Svetovej banky a Inštitútu otvorenej spoločnosti Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005–15. V roku 2006 prispela SR sumou 20 tis. EUR do trustového fondu dekády a spolu s CZ a HU sa tak zaradila medzi prvé účastnícke krajiny dekády, ktoré jej aktivity týmto spôsobom podporili a potvrdili svoj eminentný záujem na skvalitňovaní životných podmienok Rómov aj v celoeurópskom kontexte.
V roku 2006 sa ukončilo druhé kolo monitorovania úrovne implementácie Rámcového dohovoru RE na ochranu národnostných menšín. Výbor ministrov RE prijal rezolúciu, v ktorej stručne sumarizuje pozitívny vývoj na Slovensku a poukazuje na pretrvávajúce nedostatky. Podrobnejšie sa venuje situácii rómskej menšiny, na ktorú bolo druhé kolo osobitne zamerané. Výbor ministrov tiež formuluje odporúčania pre príslušné orgány SR s cieľom ďalšieho skvalitnenia implementácie Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín.  Odporúčania pre Slovensko možno hodnotiť ako štandardné.
Vo vzťahu k regionálnym alebo menšinovým jazykom pokračoval dialóg s orgánmi RE monitorujúcimi implementáciu Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov.

9. Aktivity SR v oblasti rozvojovej pomoci

Postoj SR ako člena EÚ a OECD v oblasti zahraničnej politiky je vyjadrený donorským príspevkom v rámci oficiálnej rozvojovej pomoci, ktorý je poskytovaný chudobným krajinám, s cieľom zmierniť extrémnu chudobu, rozdiely v životnej úrovni a v neposlednom rade je prejavom solidarity ľuďom v núdzi.
	Vláda SR uznesením č. 660/2006 z 31.7.2006 prijala Programové vyhlásenie vlády SR, v ktorom boli stanovené zásadné koncepčné zámery oficiálnej rozvojovej pomoci: „Vláda SR vytvorí nevyhnutné finančné, legislatívne a organizačné podmienky pre efektívne poskytovanie rozvojovej pomoci v súlade s cieľmi svojej zahraničnej politiky a pre postupné zvyšovanie objemu cielenej rozvojovej pomoci vybraným krajinám Balkánu, rozvojovým a najmenej rozvinutým krajinám. Vláda SR vytvorí nevyhnutné podmienky vrátane finančného krytia pre flexibilné poskytovanie humanitárnej pomoci krajinám postihnutým živelnými, či priemyselnými pohromami.“
V systéme ODA vláda SR schválila 12.4.2006 v Národnom programe oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2006 zásadné zmeny v oblasti inštitucionalizácie a legislatívneho rámca, ako aj zámery a priority oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2006, ktoré určili smer činnosti slovenských subjektov zúčastňujúcich sa v rozvojových programoch.
Rozhodujúcim stimulom pre rozvojové aktivity boli najmä medzinárodné záväzky a zapojenie do rozvojovej politiky EÚ. Slovensko ako nová členská krajina EÚ prijala záväzok, že sa bude usilovať o zvýšenie objemu vynaložených finančných prostriedkov na 0,17 % z HDP v r. 2010 a 0,33 % z HDP v roku 2015.
	Celkový objem poskytnutých finančných prostriedkov na  rozvojovú pomoc SR za rok 2006, ktorý podľa OECD možno vykazovať ako oficiálnu rozvojovú pomoc, sa očakáva na úrovni 1,7 mld. SKK, čo by znamenalo rovnaký objem ako v predchádzajúcom roku. Kým celkový objem rozvojovej pomoci každoročne rastie, dosiahnutý objem bilaterálnej pomoci vo výške 160 mil. SKK, realizovanej najmä prostredníctvom rozvojových projektov slovenských subjektov, sa za 4 roky nezmenil. V roku 2006 bol jej podiel na celkovej pomoci len 10 %, pričom tradiční donori majú podiel bilaterálnej pomoci na celkovej ODA oveľa vyšší.
Vzhľadom na naše medzinárodné záväzky doterajší vývoj vo vynakladaní finančných prostriedkov na rozvojovú pomoc rozhodne nie je dostatočný a negarantuje priblíženie sa k hodnotám prijatého záväzku 0,17 % ODA/HDP v roku 2010, čo môže byť negatívne vnímané zo strany medzinárodného spoločenstva.
Na podporu medzinárodného rozvoja Slovensko vyžíva svoje dvojročné členstvo v BR OSN, ako aj svoju pozíciu v špecializovaných organizáciách OSN a iných medzinárodných zoskupeniach.
Mechanizmus poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci bol vybudovaný a spustený v roku 2003 a praktickým výsledkom jeho doterajšej činnosti je ukončenie 13 grantových kôl, v rámci ktorých bolo začatých 181 a dokončených 78 rozvojových projektov v celkovej hodnote viac ako 528 mil. SKK. V roku 2006 bolo začatých 52 projektov a dokončených 32 projektov. Projekty rozvojovej pomoci priniesli nielen pomoc ich príjemcom, ale tiež zviditeľnili Slovensko, prehĺbili naše väzby s partnerskými krajinami, otvorili dvere pre etablovanie slovenských subjektov  v zahraničí a vytvorili nové inštitucionálne a expertné kapacity na Slovensku. 
MZV SR v priebehu roku 2006 spustilo v spolupráci s MŠ SR a Platformou mimovládnych rozvojových organizácií dlhodobý projekt rozvojového vzdelávania na území Slovenska. Cieľom projektu je začlenenie problematiky rozvojovej pomoci do vzdelávacieho systému slovenského školstva, budovanie ľudských zdrojov pre rozvojovú spoluprácu, formovanie verejnej mienky so zameraním na vybrané cieľové skupiny. Rozhodujúcim zámerom je vybudovať dostatočné kapacity na Slovensku, ktoré budú realizácie rozvojových projektov zaručovať plnenie Miléniových cieľov.
 Zvýšená pozornosť bola venovaná aktivitách zameraným na získanie finančných zdrojov na rozvojové vzdelávanie z európskych fondov v Bruseli pre mimovládne rozvojové organizácie. Na projekty vzdelávacieho charakteru, ktoré sú zamerané na zvyšovanie povedomia verejnosti v nových členských krajinách, bolo vyčlenených 10 mil. EUR, ktoré sú určené  na  spolufinancovanie uvedených projektov v nasledujúcom období.

Spolupráca s donormi
Medzinárodná prax potvrdila pravidlo potreby koordinácie rozvojových aktivít zúčastnených krajín, čo vytvára predpoklad pre dosiahnutie rozvojových cieľov. Rozhodujúcimi partnermi pre Slovensko sú v rozvojovej oblasti predovšetkým Rozvojový program OSN (UNDP), Kanadská medzinárodná rozvojová agentúra (CIDA), EK a od roku 2006 aj Rakúska rozvojová agentúra (ADA).
Kanadská medzinárodná rozvojová agentúra spolufinancuje v rámci programu ODACE 26 slovenských rozvojových projektov. Väčšina z týchto projektov bola ukončená v roku 2006. Slovensko – kanadská skúsenosť v praxi overila a potvrdila zmysel spoločných projektov v rozvojových krajinách aj budúcnosti s ďalšími donormi.
V januári 2006 bolo podpísané Memorandum o porozumení medzi MZV SR a ADA, ktorým boli prijaté rámcové podmienky pre vzájomnú spoluprácu. Jedným z kľúčových bodov je spolufinancovanie rozvojových projektov na obdobie 3 rokov (2006–8), počas ktorého ADA poskytne finančný príspevok vo výške 1,5 mil. EUR. V roku 2006 boli vybrané tri projekty, a to v Srbsku, Čiernej Hore a Keni).
V priebehu roku 2006 sa uskutočnilo niekoľko stretnutí so zástupcami Aga Khan Development Network (AKDN) na MZV SR, na Stálom zastúpení SR pri EÚ v Bruseli, veľvyslanectvách SR v Londýne a Nairobi. Výsledkom bola dohoda o realizácii spoločných aktivít v Keni so slovenskou Nadáciou Integra a otvoril sa priestor pre podporu aktivít ďalších slovenských subjektov z mimovládneho sektora.

Inštitucionalizácia oficiálnej rozvojovej pomoci
Vzhľadom na medzinárodné záväzky, extenzívny rozvoj slovenskej oficiálnej rozvojovej pomoci, zvyšovanie nárokov na jej implementáciu a problémy s jednoznačným identifikovaním poskytovanej pomoci vláda konštatovala potrebu finančne, funkčne a politicky zefektívniť systém rozvojovej pomoci. Vláda SR uznesením č. 806/2006, zo dňa 28.9.2006, uložila MZV SR pripraviť návrh na zriadenie Slovenskej agentúry pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu (SAMRS) do 30.11.2006 a predložiť návrh zákona o rozvojovej pomoci do 30.9.2007. SAMRS bola zriadená k 1.1.2007. Na vypracovanie návrhu zákona o rozvojovej pomoci bola na MZV SR v novembri 2006 vytvorená pracovná skupina zo zástupcov slovenských účastníkov ODA.
Humanitárna pomoc poskytnutá v roku 2006
SR v priebehu roku 2006 poskytla humanitárnu pomoc obyvateľstvu v 4 postihnutých krajinách v celkovom objeme 27,3 mil. SKK. Na odstraňovanie následkov povodní v Rumunsku bola v apríli zaslaná humanitárna zásielka v celkovej hodnote 3,8 mil. SKK. Slovensko poskytlo humanitárnu pomoc Bulharsku na likvidáciu následkov rozsiahlych povodní v hodnote 2,3 mil. SKK. Na riešenie následkov ničivého zemetrasenia na ostrove Jáva poskytla SR Indonézii humanitárnu pomoc vo výške 4,7 mil. SKK zásielkou humanitárneho materiálu, realizáciou 2 projektov a finančnými príspevkami na potravinovú pomoc OSN (WFP) a pre deti prostredníctvom UNICEF. Počas vojenského konfliktu v Libanone poskytla SR tejto krajine humanitárnu pomoc vo finančnom objeme 16,5 mil. SKK.  Slovensko zaslalo do Beirútu humanitárny materiál v hodnote 4,1 mil. SKK  na začiatku vojenského konfliktu a po jeho ukončení bola do Libanonu doručená zásielka humanitárneho materiálu v hodnote 11,3 mil. SKK. Na území Libanonu od začiatku ozbrojeného konfliktu pôsobila mimovládna rozvojová organizácia Človek v ohrození, ktorej humanitárny projekt bol podporený sumou 1 mil. SKK.
MZV SR pripravilo a vláda SR 12.4.2006 schválila nový Mechanizmus poskytovania humanitárnej pomoci do zahraničia, ktorý zabezpečuje reformu humanitárneho systému, najmä v otázke zapojenia MVO a efektivity poskytnutej pomoci.

Plnenie rozvojovej politiky SR vo vzťahu k EÚ
V rámci „posilňovania úlohy EÚ vo svete“ si EÚ v roku 2006 vytýčila viacero priorít. Jednou z nich bolo zapojiť sa do procesu demokratizácie, zmierňovania chudoby  a naštartovania  ekonomického rastu na africkom kontinente. V tomto zmysle EÚ v roku 2006 pokračovala v príprave dohôd o hospodárskej spolupráci s jednotlivými regionálnymi zoskupeniami krajín Afriky, Karibiku a Pacifiku a začala s implementáciou Stratégie EÚ pre Afriku. Správa o pokroku implementácie predmetnej Stratégie bola predložená na decembrovom zasadnutí Európskej rady. SR sa v roku 2006 angažovala na africkom kontinente aj na bilaterálnej úrovni, formou realizácie projektov v rámci oficiálnej rozvojovej pomoci. V rámci slovenskej ODA sa v súčasnosti realizuje v Afrike 17 rozvojových projektov zameraných na 3 prioritné africké krajiny Národného programu oficiálnej rozvojovej pomoci SR na rok 2006 – Sudán, Keňu a Mozambik.
Rakúske a fínske predsedníctvo sa v rámci rozvojovej spolupráce venovali širokému spektru otázok, ktoré nadväzovali na potrebu implementácie záverov Európskej rady z decembra 2005. Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ schválila závery o dobrom vládnutí v európskom kontexte pre rozvoj, komplementaritu a deľbu práce v rozvojovej spolupráci, resp. koherencii politík EÚ v prospech rozvoja. Uvedené aktivity EÚ sú tiež formou implementácie Parížskej deklarácie o efektivite pomoci z roku 2005.
V rámci EÚ sa taktiež začal proces ratifikácie dokumentov súvisiacich so vstupom 10. európskeho rozvojového fondu (10. EDF) do platnosti, na financovaní ktorého sa bude prvýkrát aktívne podieľať aj SR a začalo sa programovanie 10 EDF. SR ako prvá ČK v priebehu roku 2006 ratifikovala všetky príslušné dokumenty.
EÚ dosiahla dohodu o európskom nástroji na podporu demokracie a ľudských práv (EIDHR), ktorý od 1.1.2007 nahrádza program Európskej iniciatívy pre demokraciu a ľudské práva. Osobitným poslaním EIDHR je pomoc pri plnení cieľov politiky EÚ v oblasti podpory ľudských práv a demokracie vo vonkajších vzťahoch. SR sa na pôde pracovnej skupiny Rady EÚ pre rozvojovú spoluprácu a v rámci Výboru stálych zástupcov aktívne podieľala na príprave predmetného nástroja.
	Nástrojom pre rozvojovú spoluprácu Európskeho spoločenstva v rámci novej Finančnej perspektívy na roky 2007–13 (ktorá vstúpi do platnosti 1.1.2007), je Development Cooperation Instrument (DCI). DCI  sa bude využívať pre poskytovanie pomoci krajinám na základe geografického a tematického rozdelenia. Hlavným cieľom DCI je znižovanie chudoby a plnenie Miléniových cieľov tisícročia (MDGs). Pre každé teritórium sú stanovené konkrétne oblasti spolupráce.

10. Ekonomická dimenzia zahraničnej politiky SR

Ekonomická dimenzia zahraničnej politiky sa stala jednou z priorít Programového vyhlásenia vlády SR v júli 2006. Toto zdôraznenie sa v prioritách objavilo najmä v záujme jej efektívnejšej realizácie v ďalšom období, keďže svoje miesto mala i v prioritách predchádzajúcich vlád a jej význam je nepopierateľný pre napredovanie a prosperitu krajiny, jej kredibilitu a postavenie na medzinárodnej scéne. Zhoda bola dosiahnutá v tom, že ekonomická dimenzia zahraničnej politiky musí byť realizovaná synergiou spolupráce MZV SR a MH SR (s podporou organizácií riadených MH SR), čo vylúči duplicitu činností a zabezpečí komplementárny účinok spolupráce.
V druhej polovici roka 2006 bol definovaný aj obsah ekonomického rozmeru diplomacie ako komplexu úloh, zameraného na:
a)	ekonomickú bezpečnosť štátu (najmä energetickú a makroekonomickú);
b)	plnenie úloh v oblasti rozvojovej pomoci, ktorej cielená realizácia zvyšuje nielen kredit Slovenska v zahraničí, ale vytvára aj priestor pre vstup slovenských podnikateľských subjektov do teritórií, ktoré sú prijímateľmi našej rozvojovej pomoci;
c)	zabezpečenie trvalého ekonomického rastu SR, plnením jej medzinárodných záväzkov, aktívnou angažovanosťou sa v medzinárodných organizáciách a regionálnych zoskupeniach so súčasným vytváraním priestoru pre účasť slovenského podnikateľského prostredia na vybraných aktivitách pracovných orgánov týchto organizácií a zoskupení  a
d)	aktívne sprostredkovanie informácií pre rast zahraničného obchodu a toku priamych zahraničných investícií, ale aj na prezentáciu Slovenska v zahraničí (formou sprostredkovania návštev, misií, výstav, kultúrnych podujatí a pod.).
MZV začalo presadzovať myšlienku, že ekonomickú dimenziu nemožno zužovať na obchodnú výmenu, ale realizovať ju ako ekonomickú politiku štátu, ktorá zahŕňa realizáciu vlastných ekonomických záujmov v zahraničí, garantovanie trhového rámca podnikateľského prostredia a podmienok pre prílev investícií v prospech trvalého ekonomického rastu, ale aj rozvojové programy či mechanizmy na indikovanie a tlmenie negatívnych vplyvov z vonkajšieho prostredia.

11. Kultúrna dimenzia zahraničnej politiky SR. Krajania

V sledovanom období možno pozitívne hodnotiť rozšírenie možností prezentovať SR v zahraničí a zvýšený dopyt o slovenskú kultúru, ktorý je ovplyvnený predovšetkým členstvom SR v EÚ a širšou angažovanosťou v medzinárodnej kooperácii. S tým súvisí aj zvýšená náročnosť na kultúrnu prezentáciu v jej jednotlivých aspektoch. V realizovaných prezentáciách sa dôraz kládol na osobitosť a originalitu so zámerom obohatiť kultúrno-spoločenský kontext prijímajúceho prostredia a zladiť ju s kultúrnymi hodnotami prijímajúcej krajiny. MZV SR sa usilovalo komplexnejšie využiť viaceré spôsoby kultúrnej prezentácie – od napĺňania zmluvných dokumentov, vlastných podujatí diplomatických zastúpení, až po komerčné aktivity profesionálnych subjektov, projekty mimovládnych organizácií, ako aj kultúrne a umelecké aktivity Slovákov žijúcich v zahraničí.
V roku 2006 uskutočnilo série podujatí - zahrnujúce výstavy, koncerty, literárne večery, filmové predstavenia, diskusné stretnutia, ale i odborné semináre, prezentácie cestovného ruchu a obchodno-ekonomických subjektov - 8 Slovenských inštitútov (Berlín, Budapešť, Moskva, Paríž, Praha, Rím, Varšava, Viedeň). Na organizácii podujatí sa výrazným spôsobom podieľalo MK SR a prostredníctvom SACR aj MH SR.
           Rozvoj spolupráce európskych kultúrnych inštitútov v rámci  spoločných projektov najmä v Paríži, Berlíne a  Prahe bol pozitívnym vývojom. Potenciál na rast spolupráce sa ukázal v rámci Stredoeurópskej kultúrnej platformy, ako aj v kultúrnej spolupráci krajín vyšehradskej skupiny.
	V Zameraní ZP na rok 2006 sa konštatovalo, že bude potrebné „vytvoriť fungujúci systém prezentácie spĺňajúci kritériá najvyššej kvality, v ktorom má  MZV SR nezastupiteľné miesto“. V priebehu roku 2006 tento systém však vytvorený nebol. Z  dôvodu nevytvorenia finančných zdrojov nebolo možné zriadiť dlhodobo plánované slovenské inštitúty v Bruseli, v Londýne a v Kyjeve.
Veľmi pozitívnu rolu pri prezentácii Slovenska zohrávali niektoré združenia a spolky Slovákov žijúcich v zahraničí. Jedným z nich bola „Spoločnosť pre vedy a umenie“ v Bazileji, alebo ojedinelý švédsky krajinský spolok “Priatelia M. Rúfusa“, či „Zväz priateľstva Cyprus – Slovensko“.
SR naďalej poskytovala štipendiá pre vysokoškolské a postgraduálne štúdium. V roku 2006 Medzirezortná komisia pridelila 48 štipendií uchádzačom z rozvojových krajín.

Problematika Slovákov žijúcich v zahraničí
Na základe nového zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí (č. 474/2005 Z. z. z 23.9.2005) bol 1.1.2006 zriadený Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí, ktorý sa stal centrálnou štátnou inštitúciou v tejto oblasti a súčasne bol vytvorený nový model vzťahov štátnych inštitúcií SR a Slovákov žijúcich v zahraničí.
Úrad nadviazal spoluprácu s MZV SR, od ktorého taktiež prevzal v priebehu roka 2006 kompetenciu vydávania a vedenia evidencie preukazov Slovákov žijúcich v zahraničí. MZV SR pokračovalo v spolupráci s organizáciami a spolkami Slovákov žijúcich v zahraničí prostredníctvom našich ZÚ a SI, ako aj v monitorovaní postavenia a situácie slovenským menšín a komunít v zahraničí. Na konferencii „SR a zahraniční Slováci“ v máji 2006 a tiež na Dňoch zahraničných Slovákov z ČR v októbri 2006 sa MZV SR zúčastnilo dialógu štátnych inštitúcií SR s krajanskou obcou. Problematikou Slovákov žijúcich v zahraničí a postavením slovenskej menšiny v HU sa v priebehu roka 2006 zaoberala aj Medzivládna slovensko-maďarská komisia pre národnostné menšiny, ktorej gestorom za slovenskú stranu je MZV SR. 
Slovákom žijúcim v zahraničí pridelila v roku 2006 Medzirezortná komisia 70 vysokoškolských a postgraduálnych štipendií.

12. Jednotné pôsobenie zahraničnej politiky SR

Ďalšou prioritou slovenskej vlády v 2. polroku 2006 bolo dosiahnuť jednotu zahraničnej služby SR. Tento zámer bol a zostáva motivovaný najmä rastom potreby koordinovať zahraničnú službu v súvislosti s členstvom Slovenska v EÚ a NATO, celkovým rozšírením medzinárodnej agendy, ako i zvýšením dôrazu na ekonomickú dimenziu zahraničnej politiky SR. Otvorená ekonomika Slovenska, závislá na medzinárodných trhoch, si vyžaduje moderný, konzistentný, strategicky orientovaný model zahraničnej služby, v ktorom sú definované krátko- i dlhodobé ciele SR v jednotlivých krajinách záujmu. K týmto cieľom je adresne priradené finančné krytie. Model umožní hodnotenie plnenia stanovených cieľov, ich flexibilné zmeny, motiváciu pracovníkov zainteresovaných rezortov a pravidelnú kontrolu využívania finančných prostriedkov. Takýto model má oporu v kompetenčnom zákone, odbúra viackoľajnosť v riadení, informačných tokoch i financovaní, ak dodrží princíp jediného riadiaceho pracovníka ZÚ. 
Zosilnilo sa preto aj úsilie o dosiahnutie výraznejšej synergie politickej, bezpečnostnej a ekonomickej zložky našej diplomacie. Zainteresované ministerstvá, ďalšie štátne inštitúcie a orgány začali proces formulácií spoločných stratégií, postupov, metód a úloh, ktoré sa premietli do úsilia o jednotnú zahraničnú službu SR. Pracoviská MH SR v cudzine, ako konkrétny prostriedok ekonomickej dimenzie diplomacie, sú základným a  reálne fungujúcim nástrojom realizácie zahranično-obchodnej politiky SR v súlade so strategicky orientovaným modelom zahraničnej služby. MZV ako odborný garant zahraničnej politiky SR začalo s prípravou komplexnej koncepcie jednotnej prezentácie SR v zahraničí. MZV definovalo svoje ciele v jednotlivých krajinách svojho pôsobenia k 30.10.2006. Po získaní analogického dokumentu z MH SR bude možné predložiť návrh modelu jednotnej zahraničnej služby riadenej centrálne a pôsobiacej v záujme ekonomickej prosperity štátu v súlade s programovým vyhlásením vlády SR. S cieľom zabezpečiť jednotný výkon zahraničnej služby MH SR a MZV SR podpísali v apríli 2006 Dodatok č. 1/06 k Dohode o spolupráci pri plnení úloh zahranično-obchodnej politiky v činnosti zahraničnej služby SR.
MZV SR začalo s postupnou realizáciou plánov na dosiahnutie jednotnej zahraničnej služby SR najmä prípravou zákona o zahraničnej službe, ktorý bude na tomto princípe postavený. Cieľom má byť úprava postavenia všetkých zamestnancov slovenskej zahraničnej služby pri zohľadnení jej objektívnych osobitostí. Pri jeho príprave sa vychádza z potreby prehlbovať profesionalizáciu v záujme čo najlepšieho pomeru medzi kvalitou jej obsahového výkonu a vynakladaním štátnych finančných prostriedkov.