KONCEPCIA RIEšENIA SITUáCIE V ZDRAVOTNíCKYCH ZARIADENIACH Bratislavského KRAJA

Zdravotná starostlivosť sa poskytuje v štátnych a neštátnych zdravotníckych zariadeniach, ktoré túto starostlivosť poskytujú v súlade so svojim odborným zameraním a materiálno-technickým vybavením. Zdravotnícke zariadenie je zariadenie určené na poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Sústavu zdravotníckych zariadení Bratislavského kraja podľa § 24 citovaného zákona o zdravotnej starostlivosti tvoria zdravotnícke zariadenia, uvedené v tabuľke č. 1.

Tabuľka č. 1: Sústava zdravotníckych zariadení BA kraja

Sústava zdravotníckych zariadení BA kraja	
Druh zdravotníckeho zariadenia	Počet	
Ambulancie 	1197	
Zariadenia ambulantnej zdravotnej starostlivosti	1245	
Agentúry domácej ošetrovateľskej starostlivosti	16	
Záchranná zdravotná služba	1	
Dialyzačné strediská	8	
Polikliniky	13	
Samostatné zariadenia spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek	61	
Nemocnice a NsP I. typu	2	
Nemocnice a NsP II. typu	3	
FN, FNsP a DFNsP	5	
Vysokošpecializované odborné liečebné ústavy	5	
Liečebne pre dlhodobo chorých	1	
Psychiatrické liečebne	1	
Psychiatrické nemocnice	1	
Psychiatrické stacionáre	1	
Centrá pre liečbu drogových závislostí	2	
Odborné liečebné ústavy	5	
Prírodné liečebné kúpele	0	
Detské ozdravovne	1	
Verejné lekárne, pobočky verejných lekární	142	
Nemocničné lekárne	10	
Výdajne zdravotníckych pomôcok	26	
Zubné techniky	132	

Poznamenávame, že v materiáli sa podľa doterajšej praxe používajú názvy špecializačných odborov, ktoré nie sú adaptované na Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 156/2002 Z. z. o odbornej spôsobilosti pracovníkov v zdravotníctve a Nariadenie vlády č. 157/2002 Z. z. o ďalšom vzdelávaní pracovníkov v zdravotníctve, vzhľadom k tomu, že ku dňu vypracovania materiálu nie je k dispozícii prevodníkový systém medzi špecializáciami získanými podľa doterajších predpisov a špecializáciami, ktoré je možné získať podľa nových nariadení vlády, pre zisťovanie a vykazovanie údajov. 

1. AMBULANTNÁ ZDRAVOTNÁ STAROSTLIVOSŤ

1.1 Primárna zdravotná starostlivosť

Pod primárnou zdravotnou starostlivosťou rozumieme zdravotnú starostlivosť v ambulanciách v odbore všeobecné lekárstvo ako praktický lekár pre dospelých, v odbore pediatria (príp. dorastové lekárstvo) ako praktický lekár pre deti a dorast, v odbore gynekológia a pôrodníctvo a v odbore stomatológia. Sieť ambulancií primárnej zdravotnej starostlivosti je určená nasledovne:
•	praktický lekár pre dospelých: počtom LM na 10 000 obyvateľov vo veku nad 19 rokov 
•	praktický lekár pre deti a dorast: počtom LM na 10 000 obyvateľov vo veku do 18 rokov vrátane
•	gynekológ: počtom LM na 10 000 žien vo veku nad 15 rokov
•	stomatológ: počtom LM na 10 000 obyvateľov

Tabuľka č. 2: Porovnanie počtu LM v ambulanciách primárnej zdravotnej starostlivosti

Odbor	Počet LM	Norma počtu LM	Rozdiel	
Praktický lekár pre dospelých	262,02	250,91	11,11	
Praktický lekár pre deti a dorast	150,65	116,45	34,20	
Gynekológia a pôrodníctvo	72,59	59,59	13,00	
Stomatológia	401,76	190,82	210,94	
Spolu	887,02	617,77	269,25	

Súčasný stav počtu lekárskych miest v primárnej zdravotnej starostlivosti predstavuje 887,02 lekárskeho miesta, čo predstavuje prekročenie normy pre Bratislavský kraj o 269,25 LM. Z grafu č. 1 je zrejmé, že sieť ambulancií praktických lekárov pre dospelých a ambulancií v odbore gynekológia a pôrodníctvo mierne prevyšuje odporúčanú normu. Prekročenie normy počtu lekárskych miest oproti stanovenej norme sme zaznamenali u praktických lekárov pre deti a dorast a hlavne u stomatológov. V odbore stomatológia je v Bratislavskom kraji o 210,94 lekárskych miest viac oproti stanovenej norme.

Graf č.1

1.2 Sekundárna zdravotná starostlivosť

Sekundárna zdravotná starostlivosť je starostlivosť presahujúca rámec primárnej zdravotnej starostlivosti. Poskytujú ju odborní lekári – špecialisti a iní vysokoškolsky vzdelaní zdravotnícki pracovníci, ktorí získali odbornú spôsobilosť a špecializáciu podľa zákona NR SR č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších právnych predpisov (§ 54) a súvisiacich vykonávacích predpisov o odbornej spôsobilosti a ďalšom vzdelávaní pracovníkov v zdravotníctve. 

Sieť ambulancií sekundárnej zdravotnej starostlivosti je stanovená počtom lekárskych miest na 10 000 obyvateľov. V tabuľke č. 3 je vyjadrený aktuálny stav siete špecializovanej zdravotnej starostlivosti v Bratislavskom kraji a jej porovnanie so štandardom.

Z tabuľky je zrejmé, že v oblasti sekundárnej zdravotnej starostlivosti sú v rámci Bratislavského kraja rozdiely medzi súčasným stavom lekárskych miest a stanovenou optimálnou sieťou v jednotlivých špecializačných odboroch. Sieť je poddimenzovaná v odboroch cievna chirurgia a neonatológia a perinatológia, neurochirurgia. Predimenzovaná sieť je najmä v odboroch vnútorné lekárstvo, chirurgia a psychiatria.

1.3 Agentúry domácej ošetrovateľskej starostlivosti (ADOS)

Domáca ošetrovateľská starostlivosť zahŕňa komplexné poskytovanie ošetrovateľských služieb osobám so zdravotnými problémami, ktoré z dôvodu svojho fyzického alebo duševného stavu nie sú schopné opustiť domáce prostredie pre poskytovanie zdravotnej starostlivosti, alebo to nie je vhodné, resp. nie je dôvod na hospitalizáciu. Domáca ošetrovateľská starostlivosť prispieva k tomu, aby sa trend poskytovania zdravotnej starostlivosti na Slovensku uberal smerom k liečbe v domácom prostredí.

Sieť agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti v Bratislavskom kraji tvorí 16 agentúr. Optimálnu sieť agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti vzhľadom na štruktúru chorobnosti predstavuje 1 sesterské miesto na 10 000 obyvateľov. V priemere na jednu ADOS pripadá cca 35 000 až 40 000 obyvateľov. Vytvorenie nových ADOS nad plánovaný rámec siete v počte 166 agentúr pre celú SR by bolo ekonomicky náročné. V Bratislavskom kraji je sieť ADOS mierne poddimenzovaná t. j. optimálnu sieť by malo tvoriť 20 agentúr.

1. 4 Samostatné zariadenia spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek 

Samostatné zariadenia spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek podľa zákona NR SR č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov zahŕňajú týchto 14 pracovísk: klinická biochémia, hematológia a transfuziológia, klinická toxikológia, klinická imunológia, nukleárna medicína, klinická mikrobiológia, patologická anatómia, lekárska genetika, rádiodiagnostika, klinická rádiofyzika, rádioterapia, fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia, funkčná diagnostika a klinická farmakológia. 

Tabuľka č. 3: Sieť štátnych a neštátnych ambulancií sekundárnej zdravotnej starostlivosti (stav k 1. 7. 2003)

Odbor	Počet LM (skutočný stav)	Počet LM na 10 000 obyv.	Norma na 10 000 obyv.	Rozdiel na                   10 000 obyv.	Norma počtu LM	Rozdiel norma/skutočnosť v LM	
Vnútorné lekárstvo, hepatológia	87,89	1,42	0,67	0,75	41,34	46,55	
Chirurgia, chirurgická onkológia, detská chirurgia,	65,15	0,49	0,5	-0,01	30,85	34,3	
Stomatológia, detská stomatológia	53,6	0,86	0,33	0,53	20,36	33,24	
Psychiatria, detská psychiatria	53,19	0,86	0,4	0,46	24,68	28,51	
Gynekológia (sekudárna), detská gynekológia	37,63	0,6	0,2	0,4	12,34	25,29	
Neurológia, detská neurológia	53,52	0,86	0,5	0,36	30,08	23,44	
Oftalmológia	53,27	0,86	0,5	0,36	30,85	22,42	
Urológia, uro-gynekológia	29,11	0,47	0,17	0,3	10,48	18,63	
Ortopédia, detská ortopédia, ortopedická protetika	38,95	0,63	0,33	0,3	20,36	18,59	
Dermatovenerológia, detská dermatovenerológia	37,32	0,6	0,4	0,2	24,68	12,64	
Čeľustná ortopédia	22,6	0,36	0,17	0,19	10,48	12,12	
Otorinolaryngológia, detská otorinolaryngológia	36,44	0,59	0,4	0,19	24,68	11,76	
Telovýchovné lekárstvo	14,65	0,23	0,05	0,18	3,08	11,57	
Lekárska imunológia, detská imunológia,  alergológia, detská alergológia a pneumoalergológia	29,07	0,47	0,29	0,18	17,89	11,18	
Klinická logopédia	18,82	0,3	0,13	0,17	8,02	10,8	
Tuberkulóza, detská tuberkulóza	24,14	0,39	0,22	0,19	13,57	10,57	
Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia	30,68	0,49	0,33	0,16	20,36	10,32	
Rádiodiagnostika	20,1	0,32	0,17	0,15	10, 48	9,62	
Endokrinológia, detská endokrinológia	15,26	0,24	0,11	0,13	6,78	8,48	
Reumatológia, detská reumatológia	15,19	0,24	0,11	0,13	6,78	8,41	
Kardiológia, detská kardiológia	23,18	0,37	0,25	0,12	15,42	7,76	
Pediatria	13,24	0,21	0,1	0,11	6,17	7,07	
Lekárska genetika	8,41	0,13	0,03	0,1	1,85	6,56	
Geriatria	9,99	0,16	0,06	0,1	3,7	6,29	
Diabetológia, detská diabetológia	18,62	0,3	0,2	0,1	12,34	6,28	
Gastroenterológia, detská gastroenterológia	17,47	0,28	0,2	0,08	12,34	5,13	
Hematológia a transfúziológia	11,15	0,18	0,1	0,08	6,17	4,98	
Rádioterapia	6,75	0,1	0,03	0,07	1,85	4,9	
Liečba alkoholizmu a iných toxikománií	6,55	0,1	0,03	0,07	1,85	4,7	
Klinická biochémia	7,7	0,12	0,05	0,07	3,08	4,62	
Plastická chirurgia	6,33	0,1	0,03	0,07	1,85	4,48	
Anesteziológia a resuscitácia	5,04	0,06	0,07	-0,01	0,76	4,28	
Klinická onkológia, detská onkológia	12,75	0,2	0,14	0,06	8,63	4,12	
Foniatria	5,41	0,08	0,03	0,05	1,85	3,56	
Korektívna dermatológia	4	0,06	0,01	0,05	0,61	3,39	
Klinická psychológia, detská klinická psychológia	15	0,24	0,2	0,04	12,34	2,66	
Sexuológia	3	0,04	0,01	0,03	0,61	2,39	
Prenosné choroby (vrátane infekčných)	4,61	0,06	0,05	0,01	3,08	1,53	
Traumatológia, úrazová chirurgia	1,64	0,02	0,01	0,01	0,61	1,03	
Nefrológia, detská nefrológia	7,05	0,11	0,1	0,01	6,17	0,88	
Nukleárna medicína	1,12	0,01	0,01	0	0,61	0,51	
Preventívne pracovné lekárstvo	1,67	0,02	0,02	0	1,23	0,44	
Lekárska mikrobiológia	1	0,01	0,01	0	0,61	0,39	
Neurochirurgia	0,95	0,01	0,01	0	0,61	0,34	
Gerontopsychiatria	1,2	0,01	0,02	-0,01	1,23	-0,03	
Neonatológia, perinatológia	0,9	0,01	0,02	-0,01	1,23	-0,33	
Cievna chirurgia,  angiológia	1,44	0,02	0,03	-0,01	1,85	-0,41	
Klinická farmakológia	0	0	0,01	-0,01	0,61	-0,61	
Paradontológia	0,75	0,01	0,03	-0,02	1,85	-1,1	

Z hľadiska právnej subjektivity rozlišujeme samostatné zariadenia spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek (štátne a neštátne) a spoločné vyšetrovacie a liečebné zložky tvoriace súčasť ostatných druhov zdravotníckych zariadení vrátane ordinariátov (ordinariátmi rozumieme ambulancie tvoriace súčasť lôžkových oddelení). Najväčší počet spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek v jednotlivých odboroch je v štátnych zdravotníckych zariadeniach (v nemocniciach ) a preto nie sú zahrnuté do siete samostatných zariadení spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek.

Tabuľka č. 4: Prehľad SVaLZ 

Odbor	Počet zdravotníckych zariadení	
	štátne	neštátne	inorezortné	
Funkčná diagnostika	8	0	3	
Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia	17	18	3	
Hematológia a transfuziológia	9	3	3	
Klinická biochémia	16	7	3	
Klinická farmakológia	6	1	1	
Klinická rádiofyzika	0	1	0	
Lekárska genetika	3	1	0	
Lekárska imunológia	10	14	2	
Lekárska mikrobiológia	7	1	1	
Nukleárna medicína	1	1	0	
Patológia	9	1	0	
Pracovné lekárstvo a klinická toxikológia	1	1	1	
Rádiodiagnostika	19	11	3	
Rádioterapia	1	1	0	
SPOLU	107	61	20	

Samostatné zariadenia spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek plnia svoje úlohy na 61 pracoviskách, z ktorých je najväčší počet v odboroch fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia (29%), lekárska imunológia (22%) a rádiodiagnostika (17%) (pozri tabuľka č. 4). Sieť pracovísk samostatných zariadení spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek svojou činnosťou nadväzuje na ambulantnú a ústavnú zdravotnú starostlivosť a jej stanovenie sa opiera najmä o rozsah činnosti týchto zložiek.

1.5 Záchranná zdravotná služba

Záchranná a dopravná zdravotná služba Bratislava je štátnou príspevkovou organizáciou Ministerstva zdravotníctva SR s prideleným zásahovým obvodom v rozsahu územia Bratislavského kraja a oblasti Šamorína o rozlohe viac ako 2053 km2 s trvale žijúcim obyvateľstvom v počte 640 000.

Výber najdôležitejších činností z predmetu činnosti daným zriaďovacou listinou:
1.	zabezpečovanie činnosti záchrannej zdravotnej služby na území Bratislavského kraja,
2.	letecká zdravotná záchranná služba v regióne  Bratislava a okruhu do 70 km,
3.	výjazdová lekárska služba prvej pomoci dospelých, detí a dorastu 
4.	diaľkové (sekundárne) transporty kriticky chorých vyžadujúcich zdravotnícke zabezpečenie,
5.	doprava zomretých v katastri hlavného mesta Bratislavy,
6.	zmenšovanie a likvidácia zdravotných následkov hromadných nešťastí a katastrof,
7.	výučba a výcvik zdravotnícko-záchranárskych postupov.

Zdravotnícke operačné stredisko, umiestnené na Hraničnej ulici 2 v Bratislave, preberá, spracováva údaje a zabezpečuje poskytovanie neodkladnej zdravotnej starostlivosti podľa požiadaviek prichádzajúcich od občanov a spolupracujúcich zložiek (polícia, hasiči, civilná ochrana a ostatné zdravotnícke zariadenia) na tiesňovú linku 155. Pre tento účel má vybavenie spojovacou technikou na báze telefónnych  liniek a rádiofónnej siete, záznamom hovorov, programom pre štatistické spracovanie a vykazovanie uložených dát a spracovávaním dát pre  zdravotné poisťovne. 

Rozmiestnenie výjazdových zložiek:
Stredisko urgentnej medicíny- Opavská ul., Bratislava
Stredisko urgentnej medicíny- Hraničná  ul., Bratislava
Stredisko urgentnej medicíny- Rovniankova ul., Bratislava
Stredisko urgentnej medicíny- Malacky
Stredisko urgentnej medicíny- Modra
Stredisko urgentnej medicíny- Senec
Stredisko urgentnej medicíny- Šamorín
Stanica lekárskej služby prvej pomoci- Hraničná ul., Bratislava
Stanica leteckej záchrannej zdravotnej služby na letisku Bratislava -zabezpečovaná zmluvným neštátnym zdravotníckym zariadením  Letecká záchranná služba, spol. s. r. o. Poprad. 

Záchranná zdravotná služba zamestnáva celkovo 380 zamestnancov, z toho:
30 lekárov,
123 sestier a zdravotníckych záchranárov (s úplným a vyšším stredným odborným vzdelaním),
120 zdravotníckych pracovníkov s nižším zdravotníckym vzdelaním,
107 iných (nezdravotníckych) zamestnancov (THP, odborní referenti, technici, vodiči, opravári).

V roku 2002 ZDZS zamestnávala 24 lekárov na dohodu o pracovnej činnosti, k júlu 2003 sa počet znížil na 18 v dôsledku ukončenia dohody a z dôvodu redukcie zmluvných ekonomických zdrojov. 

Pre výkon záchranných činností má viac ako 150 vozidlových jednotiek:
22 vozidiel Ambulancia – s výbavou na resuscitačné výkony,
20 vozidiel pre výkon LSPP a stretávací systém RAN)
53 vozidiel Sanita na bežnú dopravu chorých, ranených a rodičiek,
ostatné vozidlá zabezpečujú správnu a hospodársku dopravu a sú v čase mimoriadnej situácie po úprave použiteľné na prepravu chorých, ranených, materiálu a techniky a osôb zabezpečujúcich činnosti za mimoriadnej situácie.

Pri navrhovanom minimálnom etalóne 1 zásahová skupina rýchlej lekárskej služby a 1 zásahová skupina rýchlej zdravotníckej služby na 50 000 obyvateľov, pre zabezpečenie činnosti ZDZS v zásahovom obvode sa musí plánovať 12,8 zásahových skupín rýchlej lekárskej služby a 12,8 rýchlej zdravotnej služby. Pre lekársku službu prvej pomoci, pokiaľ tieto činnosti nebudú zabezpečovať neštátni lekári a neštátne zdravotnícke zariadenia je tento etalón zhodný- plánované zabezpečenie je 12,8 posádok LSPP.

Potrebné je vybudovať zdravotnícke operačné stredisko, ktoré by zodpovedalo súčasným technickým nárokom vyplývajúcich zo zákona č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme, dovybaviť všetky zásahové vozidlá štandardom podľa Vyhlášky MZ SR č. 40/1997 Z. z. a doplniť počty zásahových vozidiel s potrebnou technikou tak, aby jedno vozidlo Ambulancia bolo pre 25-50 tisíc obyvateľov v členení 1 vozidlo pre posádku rýchlej lekárskej služby a 1 vozidlo pre 50 tisíc obyvateľov pre posádku rýchlej zdravotnej služby a tomu prispôsobiť viaczdrojové ekonomické financovanie.

1.6. Dialyzačné strediská

Dialyzačné strediská sú zdravotnícke zariadenia ambulantnej starostlivosti špecializované na poskytovanie zdravotnej starostlivosti v odbore nefrológia, konkrétne na poskytovanie mimotelovej eliminačnej liečby renálnej insuficiencie, vrátane kontinuálnej peritoniálnej dialýzy v domácom prostredí. Zriaďujú sa samostatne alebo ako organizačná súčasť polikliník a nemocníc s poliklinikou.

V Bratislavskom kraji k 1. 1. 2003 je zriadených 8 dialyzačných stredísk, kde je zdravotná starostlivosť poskytovaná na 54 dialyzačných posteliach. Z uvedeného počtu sú 4 dialyzačné strediská štátne s celkovým počtom 27 postelí a 4 dialyzačné strediska neštátne s celkovým počtom 27 postelí. (pozri tabuľku č. 5).

Tabuľka č. 5: Prehľad dialýz

Názov zdravotníckeho zariadenia	Počet postelí 	
Fakultná nemocnica s poliklinikou akad. L. Dérera Bratislava	16	
Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava	3	
Slovenský ústav srdcových a cievnych chorôb	1	
NEDIA s.r.o. Bratislava	13	
NEDIA,s.r.o. Malacky	7	
Nefro-comp, s.r.o. Bratislava	6	
Dia-Foto, s.r.o. Bratislava	1	
Fakultná nemocnica s poliklinikou sv.Cyrila a Metoda Petržalka	7	
SPOLU	54	

2. ÚSTAVNÁ ZDRAVOTNÁ STAROSTLIVOSŤ

Ústavná zdravotná starostlivosť je starostlivosť, ktorá sa poskytuje v lôžkových zdravotníckych zariadeniach, ak to zdravotný stav pacienta vyžaduje. Sústavu zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti Bratislavského kraja podľa vyššie citovaného zákona o zdravotnej starostlivosti tvoria zdravotnícke zariadenia, uvedené v tabuľke č. 6. 

Tab. č. 6:  Zoznam zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti Bratislavského kraja

Druh zdravotníckeho zariadenia	Názov zdravotníckeho zariadenia	Zriaďovateľ súčasný	Zmena 	Celoslov. pôsobnosť	Koncové nemocnice	
Nemocnice a NsP I. typu	NsP Modra, n.o.	Zakladatelia-MZ SR, mesto Modra, zamestnanci	Transformácia na neziskovú organizáciu	-	- 	
	NsP Milosrdní bratia	Súkromné	Súkromné	-	-	
Nemocnice a NsP II. typu	NsP Malacky	MZ SR	Neštátne -VÚC	-	-	
	Nemocnica MO gen. Paškana Bratislava	MO SR	MO SR	-	Áno	
	NsP MV SR Bratislava	MV SR	MV SR	-	-	
	Železničná nemocnica s poliklinikou Bratislava	MDPaT SR	MDPaT SR	-	-	
FN, FNsP a DFNsP	Fakultná nemocnica Bratislava (začlenená Gynekologicko-pôrodnícka nemocnica)	MZ SR	MZ SR	-	Áno	
	Fakultná nemocnica s poliklinikou akad. L. Dérera Bratislava	MZ SR	MZ SR	-	Áno	
	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava	MZ SR	MZ SR	Áno	-	
	FNsP Ružinov (začlenené LDCH Ružinov)	MZ SR 	MZ SR 	-	-	
	FNsP sv. Cyrila a Metoda Bratislava	MZ SR	MZ SR	-	- 	
	Špecializovaná nemocnica pre ortopedickú protetiku	MZ SR	MZ SR	Áno	-	
Psychiatrické nemocnice	PN Philippa Pinela Pezinok	MZ SR	MZ SR	-	- 	
Odborné liečebné ústavy	Špecializovaný liečebný ústav chronických chorôb Limbach	MZ SR	Privatizácia	-	-	
	ISCARE, a. s.	Súkromné	Súkromné	-	-	
	Rehabilitačné detské centrum Dunajská Lužná 	TETIS, s.r.o	Privatizácia	-	-	
Vysokošpecializované odborné liečebné ústavy	Národný onkologický ústav	MZ SR	MZ SR	Áno	-	
	Onkologický ústav sv. Alžbety, s. r. o., Bratislava	Súkromné	Súkromné	Áno	-	
	Slovenský ústav srdcových a cievnych  chorôb	MZ SR	MZ SR	Áno	-	
	Národný ústav tuberkulózy a pľúcnych chorôb	MZ SR	MZ SR	Áno	-	
	Detské kardiocentrum SR	MZ SR	MZ SR	Áno	-	
Psychiatrické liečebne	PL Veľké Leváre	MZ SR	MZ SR	-	-	
Centrá pre liečbu drogových závislostí	Centrum pre liečbu drogových závislostí Bratislava	MZ  SR	MZ SR	-	-	
	Sanatórium AT, s. r. o. , Bratislava	Súkromné	Súkromné	-	-	
 Zdroj: databáza MZ SR

Sieť zdravotníckych  zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti je stanovená v počte postelí  na 1 000 obyvateľov v príslušnom medicínskom odbore na základe celoslovenských potrieb, regionálnych potrieb a v štruktúre podľa zdravotníckych komplexov.

Podľa klasifikácie OECD sa posteľový fond rozdeľuje na:
•	postele pre pacientov s akútnym ochorením
•	postele pre pacientov s chronickým ochorením
•	postele pre pacientov s psychiatrickým ochorením

Do kategórie postelí pre pacientov s akútnym ochorením sa zaraďujú postele nemocničných oddelení, kde priemerný ošetrovací čas je 18 dní a menej. 

 Medzi postele pre pacientov s chronickým ochorením sa zaraďujú postele:
•	dlhodobo chorých
•	doliečovacie
•	fyziatrie, balneológie a liečebnej rehabilitácie
•	ošetrovateľské
•	tuberkulózy a pľúcnych chorôb

Postele pre pacientov s psychiatrickým ochorením zahŕňajú postele, nachádzajúce sa na psychiatrických oddeleniach, oddeleniach pre liečbu drogových závislostí a gerontopsychiatrických oddeleniach v nemocniciach a nemocniciach s poliklinikou všetkých typov, psychiatrických nemocniciach, psychiatrických liečebniach, psychiatrických odborných liečebných ústavoch a centrách pre liečbu  drogových závislostí.

Graf č. 2

V Bratislavskom kraji k 1. 9. 2003 celkový posteľový fond tvorilo spolu 6 500 postelí. Po odčítaní 1 611 postelí s celoslovenskou pôsobnosťou a 377 inorezortných ostane 3192 pre pacientov s akútnym ochorením, 316 postelí pre pacientov s chronickým ochorením a 1004 postelí pre pacientov s psychiatrickým ochorením. Percentuálne zastúpenie jednotlivých typov postelí je vyjadrené v grafe č. 2. 

V prepočte na 1 000 obyvateľov je v Bratislavskom kraji 5,12 akútnej postele, 0,51 chronickej a 1,62 psychiatrickej postele (graf č. 3). Transformácia zdravotníckych zariadení s reštrukturalizáciou posteľového fondu smeruje k dosiahnutiu 5 akútnych, 1 chronickej a 1 psychiatrickej postele na 1 000 obyvateľov.

Graf č. 3

Tab. č. 7: Prehľad posteľového fondu v Bratislavskom kraji podľa klasifikácie OECD

Odbor	Norma počtu lôžok (na 1000 obyv.)	Potrebný počet lôžok v kraji	Skutočný stav počtu lôžok k 1. 9. 2003	Rozdiel	

Postele pre pacientov s akútnym ochorením	
Anesteziológia a resuscitácia	0,09	56	36	-20	
Cievna chirurgia	0,01	7	30	23	
Dermatovenerológia	0,10	62	96	34	
Endokrinológia	0,04	22	 -	 -	
Foniatria	0,01	4	10	6	
Gastroenterológia	0,01	4	30	26	
Geriatria	0,20	123	75	-48	
Gynekológia a pôrodníctvo 	0,65	401	416	15	
Chirurgia	0,75	463	419	-44	
Kardiochirurgia	0,02	14	0	-14	
Kardiológia	0,05	30	0	-30	
Klinická hematológia	0,02	12	22	10	
Klinická onkológia	0,10	62	31	-31	
Lekárska imunológia	0,00	2	24	22	
Nefrológia	0,00	2	 -	 -	
Neonatológia, perinatológia	0,15	93	81	-12	
Neurochirurgia	0,05	31	52	21	
Neurológia	0,35	216	239	23	
Novorodenecké postele	0,13	81	63	-18	
Nukleárna medicína	0,00	2	0	-2	
Oftalmológia	0,16	99	130	31	
Ortopédia	0,20	123	167	44	
Ortopedická protetika	0,01	4	0	-4	
Otorinolaryngológia	0,17	105	90	-15	
Pediatria	0,50	309	75	-234	
Plastická chirurgia	0,03	19	87	68	
Pľúcna chirurgia	0,02	12	0	-12	
Popáleninové	0,01	8	30	22	
Prenosné choroby	0,15	93	108	15	
Preventívne a prac.lekárstvo	0,02	14	35	21	
Rádioterapia	0,08	48	0	-48	
Reumatológia	0,02	12	 -	 -	
Stomatologická chirurgia	0,02	15	51	36	
Transplantačné	0,00	2	0	-2	
Traumatológia	0,20	123	115	-8	
Urológia	0,12	74	126	52	
Vnútorné lekárstvo 	0,85	524	554	30	
SPOLU	 -	3270	3192	-78	
*v tab. nie sú uvedené inorezortné zdravotnícke zariadenia a zariadenia s celoslovenskou pôsobnosťou	
					
Odbor	Norma počtu lôžok (na 1000 obyv.)	Potrebný počet lôžok v kraji	Skutočný stav počtu lôžok k 1. 7. 2003	Rozdiel	

Postele pre pacientov s chronickým ochorením	
Dlhodobo chorých	0,30	185	184	-1	
Doliečovacie	0,30	185	0	-185	
FBLR	0,15	93	132	39	
Ošetrovateľské	0,01	4	 -	 -	
TBC a pľúcne choroby	0,15	93	0	-93	
SPOLU	 -	560	316	-244	
*v tab. nie sú uvedené inorezortné zdravotnícke zariadenia a zariadenia s celoslovenskou pôsobnosťou	
					
Odbor	Norma počtu lôžok (na 1000 obyv.)	Potrebný počet lôžok v kraji	Skutočný stav počtu lôžok k 1. 7. 2003	Rozdiel	

Postele pre pacientov s psychiatrickým ochorením	
Gerontopsychiatria	0,01	4	35	31	
Liečba alkoholizmu a iných toxikománií	 -	 -	81	 -	
Psychiatria	0,86	509	888	379	
SPOLU	 -	513	1004	491	
*v tab. nie sú uvedené inorezortné zdravotnícke zariadenia a zariadenia s celoslovenskou pôsobnosťou	
Stav k 1. 9. 2003					

Z tabuľky je zrejmé, že štruktúra posteľového fondu bratislavských zariadení je mierne poddimenzovaná čo sa týka postelí pre pacientov s akútnym ochorením (75 postelí),  poddimezovaná v posteľovom fonde pre chronických pacientov (244 postelí) a predimezovaná v psychiatrických posteliach, ktorých je nadbytok o 491.
Poznamenávame, že v posteľovom fonde uvedenom v tab. č. 7 nie sú započítane postele v zdravotníckych zariadeniach s celoslovenskou pôsobnosťou. Medzi tieto patria Slovenský ústav srdcových chorôb, Národný onkologický ústav, Onkologický ústav sv. Alžbety, Národný ústav tuberkulózy a respiračných chorôb, Detská fakultná nemocnica s poliklinikou a Detské kardiocentrum.

V tabuľke č. 8 sa nachádza prehľad posteľového fondu  v jednotlivých odboroch v zariadeniach s celoslovenskou pôsobnosťou, s celkového počtu     1 611  lôžok je 1340  lôžok pre pacientov s akútnym ochorením, 251 pre pacientov s chronickým ochorením  a 20 pre pacientov s psychiatrickým ochorením.

Tabuľka č. 8: Posteľový fond zdravotníckych zariadení s celoslovenskou pôsobnosťou v Bratislavskom kraji.

Odbor	Počet lôžok	

Anesteziológia a resuscitácia	86	
Cievna chirurgia	28	
Dermatovenerológia	20	
Doliečovacie	27	
Dlhodobo chorých	20	
Geriatria	108	
Gynekológia a pôrodníctvo (sekundárna starostlivosť)	63	
Chirurgia	169	
Kardiochirurgia	74	
Kardiológia	107	
Klinická onkológia	53	
Neurológia	25	
Novorodenecké postele	10	
Nukleárna medicína	15	
Oftalmológia	15	
Ortopédia	25	
Ortopedická protetika	30	
Otorinolaryngológia	15	
Pediatria	131	
Pľúcna chirurgia	40	
Psychiatria	20	
Rádioterapia	106	
Transplantačné	14	
Tuberkulóza a pľúcne choroby	204	
Urológia	55	
Vnútorné lekárstvo 	151	
Spolu	1611	

Medzi inorezortné zdravotnícke zariadenia patrí Nemocnica MO gen. Paškana Bratislava, Nemocnicu s poliklinikou MV SR  Železničná nemocnica s poliklinikou v Bratislave.

Tabuľka č. 9: Posteľový fond inorezortných zdravotníckych zariadení v Bratislavskom kraji.

Odbor	Počet lôžok	

Anesteziológia a resuscitácia	13	
Vnútorné lekárstvo	116	
Chirurgia	88	
Neurológia	59	
Psychiatria	16	
Traumatológia	25	
ORL	20	
Oftalmológia	20	
Dermatovenerológia	20	
SPOLU	377	

2.1 Prehľad posteľového fondu Bratislavského kraja podľa zdravotníckych komplexov 

Pre potreby zabezpečenia dostupnej zdravotnej starostlivosti v zmysle ustanovenia paragrafu 3 zákona NR SR č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov najmä z hľadiska zabezpečenia primeranej a prirodzenej geografickej dostupnosti poskytovania zdravotnej starostlivosti vrátane zabezpečenia dostatočnej dostupnosti potrebnej neodkladnej starostlivosti Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky zoskupilo zdravotnícke zariadenia ústavnej zdravotnej starostlivosti Bratislavského kraja podľa územia, na ktorom sa nachádzajú a pre ktoré primárne zabezpečujú poskytovanie ústavnej zdravotnej starostlivosti do troch skupín - takzvaných zdravotníckych komplexov. Jeden zdravotnícky komplex tvorí zoskupenie zdravotníckych zariadení na území okresov Bratislava I, Bratislava II, Pezinok a Senec, sústredených na poskytovanie zdravotnej starostlivosti občanom z týchto okresov, druhý zdravotnícky komplex tvoria okresy Bratislava III, Bratislava IV a Malacky, tretí zdravotnícky komplex tvorí zoskupenie zdravotníckych zariadení na území okresu Bratislava V, ktoré sú sústredené na poskytovanie zdravotnej starostlivosti občanom z tohto okresu. (príloha č. 1) 

Graf č. 4  

Komplex zdravotníckych zariadení okresov Bratislava I, Bratislava II, Pezinok a Senec zahŕňa Fakultnú nemocnicu Bratislava, Fakultnú nemocnicu s poliklinikou Ružinov so začleneným LDCH Ružinov, NsP Milosrdní bratia, NsP Modra, Špecializovaný ústav chronických chorôb Limbach, Psychiatrickú nemocnicu P. Pinela Pezinok, Centrum pre liečbu drogových závislostí Bratislava a z inorezortných zdravotníckych zariadení Nemocnicu Ministerstva vnútra SR a Železničnú nemocnicu v Bratislave.

Graf č.5

Komplex zdravotníckych zariadení okresov Bratislava III, Bratislava IV, Malacky zahŕňa Fakultnú nemocnicu s poliklinikou akad. L. Dérera v Bratislave, NsP Malacky, Nemocnicu Ministerstva obrany SR gen. Paškana, Sanatórium AT, s. r. o., Psychiatrickú liečebňu Veľké Leváre.

Graf č. 6

Komplex zdravotníckych zariadení okresu Bratislava V. zahŕňa Fakultnú nemocnicu s poliklinikou sv. Cyrila a Metoda v Bratislave – Petržalke.

Graf č. 7

Z porovnania posteľového fondu nemocníc podľa zdravotníckych komplexov (graf č.7) vyplýva, že počet postelí pre pacientov s akútnym ochorením je  navýšený v komplexe okresov Bratislava I, II, Pezinok a Senec (6 postelí/1 000 obyvateľov), v ostatných komplexoch je poddimenzovaný. 

Posteľový fond pre pacientov s chronickým ochorením sa približuje optimu v komplexe okresov Bratislava I, II, Pezinok, Senec (0,8 postele/ 1 000 obyvateľov), naopak v ostatných komplexoch je poddimenzovaný. Reštrukturalizáciou postelí pre pacientov s akútnym ochorením na chronické sa očakáva zvýšenie ich počtu. 

Stav je v počte postelí pre pacientov s psychiatrickým ochorením charakterizuje jeho predimenzovanosť v komplexe Bratislava I, Bratislava II, Pezinok a Senec (až 2,9 postele/      1 000 obyvateľov), čo je spôsobené prítomnosťou Psychiatrickej nemocnice Philipa Pinela v Pezinku v tomto komplexe (590 postelí v odbore psychiatria). V komplexe Bratislava III, IV a Malacky je sieť týchto postelí optimálna (0,7 postele/1 000 obyvateľov) a v komplexe Bratislava V poddimenzovaná (0,5 postele/1 000 obyvateľov).

REŠTRUKTURALIZÁCIA ZDRAVOTNÍCKYCH ZARIADENÍ BRATISLAVSKÉHO KRAJA

V oblasti organizácie a riadenia zdravotníctva sa hlavná pozornosť venuje procesu reštrukturalizácie zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti podľa vopred stanovených princípov, cieľov a postupov vo väzbe na celkovú zmenu koncepcie poskytovania zdravotníckych služieb, financovania zdravotníckych zariadení, privatizáciu zdravotníckych zariadení, ktorého súčasťou je aj sieť zdravotníckych zariadení primárnej zdravotnej starostlivosti, sekundárnej a následnej zdravotnej starostlivosti. Realizujú zmeny v štruktúre a objeme kapacít ústavnej zdravotnej starostlivosti, dochádza k znižovaniu počtu akútnych lôžok s cieľom dosiahnuť stav 5 akútnych lôžok na 1000 obyvateľov, 1 chronické a 1 psychiatrické lôžko na 1000 obyvateľov. Reštrukturalizácia sa nedotýka siete postelí tzv. inorezortných zdravotníckych zariadení, nakoľko určovanie siete zdravotníckych zariadení iných rezortov nespadá do pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky. Podľa § 80 ods. 3 vyššie citovaného zákona o zdravotnej starostlivosti sieť zdravotníckych zariadení  v pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky, Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, Ministerstva dopravy, pôšt  a telekomunikácií Slovenskej republiky a Slovenskej informačnej služby určujú príslušné ministerstvá a Slovenská informačná služba po dohode s ministerstvom zdravotníctva, ak ide o zaradenie zdravotníckeho zariadenia do siete zdravotníckych zariadení, a po vyjadrení ministerstva zdravotníctva, ak ide o vyradenie zdravotníckeho zariadenia zo siete zdravotníckych zariadení.

V mesiaci jún – september 2003 bola uskutočnená reštrukturalizácia lôžkových zariadení v Bratislave s cieľom efektívnejšie zabezpečiť poskytovanie zdravotnej starostlivosti v Bratislave. Prehľad vydaných rozhodnutí pripájame v tabuľke v prílohe č. 2.

V roku 2003 (od 1. 7. 2003 do 1. 9. 2003) bolo v Bratislavskom kraji zredukovaných 160 postelí, z toho 143 postelí pre akútnych pacientov a 17 pre psychiatrických pacientov.

V rokoch 2002 – 2003 bolo spolu zredukovaných 238 postelí, z toho väčšina postelí pre pacientov s akútnym ochorením. Podľa špecializačných odborov najviac postelí bolo zredukovaných vo vnútornom lekárstve (58), v otorinolaryngológii (49), v urológii (41), v dermatovenerológii (39), v geriatrii (25),  v hematológii (22), v pediatrii (20), v klinickej onkológii (15), v foniatrii (11) v ortopédii (10), gynekológii a v pôrodníctve (10), v neurológii (10) v oftalmológii (10) a v kardiológii (7).

S účinnosťou od 1. 7. 2003 bola zriadená štátna príspevková organizácia Fakultná nemocnica s poliklinikou Ružinov a Fakultná nemocnica s poliklinikou sv. Cyrila  a Metoda v Petržalke, a to zmenou zriaďovacej listiny Nemocnice s poliklinikou Ružinov a Nemocnice s poliklinikou Petržalka. Nové fakultné nemocnice budú slúžiť ako výučbové základe LF UK a SZU.

Detské kardiocentrum SR v Bratislave bolo ku dňu 1. 7. 2003 zriadené ako samostatný právny subjekt vyčlenením niektorých činností z Detskej fakultnej nemocnice s poliklinikou v Bratislave, vrátane časti personálneho a materiálno-technického vybavenia. Pre zabezpečenie uvedenej starostlivosti  bude novovzniknutý samostatný subjekt poskytovať pacientom komplexnú starostlivosť, ktorá pozostáva z kardiologického oddelenia s počtom 16 postelí, kardiochirurgického oddelenia s počtom 18 postelí, oddelenia arytmií a koronárnej jednotky s počtom 7 postelí a oddelenia anesteziológie a intenzívnej medicíny s počtom 8 postelí. Súčasťou kardiocentra je aj príslušná ambulantná zložka. 

S účinnosťou od 1. 9. 2003 bola zriadená Špecializovaná nemocnica pre ortopedickú protetiku, ktorej posteľový fond bude tvoriť 30 postelí v odbore ortopedická protetika delimitovaných do nemocnice z Fakultnej nemocnice Bratislava. Ide o nemocnicu III. typu s celoslovenskou pôsobnosťou. Zariadenie bude slúžiť ako účelové zariadenie pre poskytovanie komplexnej starostlivosti o pacientov s poškodením pohybového aparátu a potrebou aplikácie ortopedicko-protetickej pomôcky. Toto pracovisko je jediným pracoviskom na Slovensku, ktoré je schopné komplexne zabezpečovať starostlivosť o pacientov so zložitým telesným či kombinovaným postihnutím – pacientom po amputáciách, s neurologickými ochoreniami, imobilných, deti s ortopedickými chybami atď.

Rozhodnutím MZ SR bola zrušená k 31. 8. 2003 štátna príspevková organizácia Ústav preventívnej a klinickej medicíny v Bratislave zlúčením so Slovenskou zdravotníckou univerzitou. Časť činností ÚPKM bola delimitovaná do Fakultnej nemocnice L. Dérera  a časť činností bola prevedená na Slovenskú zdravotnícku univerzitu. 

K termínu 1. 7. 2003 bolo ako začlenené pracovisko Fakultnej nemocnice L. Dérera zriadené Národné centrum materno-fetálnej medicíny, ktorého náplňou je prenatálna starostlivosť o plod a novorodenca. Centrum poskytuje individuálnu kvalifikovanú  starostlivosť  v indikovaných prípadoch s celoštátnou pôsobnosťou. 

Začleneným zariadením Fakultnej nemocnice s poliklinikou Ružinov s účinnosťou od 1. 9. 2003 je Spinálna jednotka. Toto špecializované pracovisko poskytuje starostlivosť pacientom s ochoreniami chrbtice.

K 1. 10. 2003 bude ako začlenené pracovisko Fakultnej nemocnice s poliklinikou L. Dérera zriadené Transplantačné centrum obličiek. Vznikom uvedeného zariadenia sa predpokladá zvýšenie počtu odtransplantovaných pacientov, najmä chronicky dialyzovaných.

V rámci reštrukturalizácie lôžkových zariadení v Bratislave sa uskutočnili  nasledovné zmeny v posteľovom fonde nemocníc  (príloha č. 2):

•	v súvislosti so vznikom Detského kardiocentra SR delimitácia oddelení kardiológie, kardiochirurgie, anesteziológie a intenzívnej medicíny z Detskej fakultnej nemocnice s poliklinikou do Detského kardiocentra s účinnosťou od  k 1. 7. 2003.
•	redukcia lôžkového fondu v Detskej fakultnej nemocnici s poliklinikou týkajúca sa lôžok oddelenia otorinolaryngológie, oftalmológie, neurológie, dermatovenerológie, urológie a neonatológie k 1. 9. 2003
•	v súvislosti so zrušením Ústavu preventívnej a klinickej medicíny boli delimitované Oddelenie klinickej farmakológie a Oddelenie klinickej imunológie do Fakultnej nemocnice L. Dérera. Oddelenia naďalej zostanú v priestoroch SZU ÚPKM Bratislava a činnosti prejdú pod FNsP L. Dérera od 1. 10. 2003
•	delimitácia Kliniky pneumológie a ftizeológie z Fakultnej nemocnice Bratislava do Národného ústavu TBC a respiračných chorôb Podunajské Biskupice 
•	Delimitácia Otorinolaryngologickej kliniky a  Oddelenia foniatrie Fakultnej nemocnice Bratislava do Fakultnej nemocnice s poliklinikou Petržalka v počte 54 postelí a zároveň došlo k redukcii 21 lôžok vo FNsP Petržalka. K dnešnému dňu je otorinolaryngologická klinika v štádiu príprav na zahájenie kompletnej činnosti k termínu 15. 10. 2003
•	Klinika geriatrie z Fakultnej nemocnice s poliklinikou Petržalka sa presunula do Národného ústavu TBC a respiračných chorôb Podunajské Biskupice
•	Ortopedická klinika z Fakultnej nemocnice Bratislava bola delimitovaná do Fakultnej nemocnice s poliklinikou Ružinov. K 1. 10. 2003 bude zahájená rekonštrukcia uvoľneného kožného oddelenia a od 15. 11. 2003 bude činnosť kliniky uvedená do prevádzky
•	Redukcia posteľového fondu Dermatovenerologického oddelenia vo Fakultnej nemocnici s poliklinikou Ružinov v plnom rozsahu  s účinnosťou od 1. 10. 2003
•	Urologicko-andrologické oddelenie z  Fakultnej nemocnice Bratislava bolo delimitované do Národného ústavu TBC a respiračných chorôb Podunajské Biskupice
•	delimitácia Kliniky hematológie a transfuziológie z Fakultnej nemocnice Bratislava do Fakultnej nemocnice s poliklinikou Petržalka. Činnosť kliniky bola v plnej prevádzke začatá k termínu 15. 7. 2003
•	delimitácia Oddelenia ortopedickej protetiky fakultnej nemocnice Bratislava do novovzniknutej Špecializovanej nemocnice pre ortopedickú protetiku k termínu 1.9. 2003 
•	redukcia posteľového fondu Fakultnej nemocnice s poliklinikou L. Dérera k termínu 1. 9. 2003 a súčasne presun Kliniky geriatrie, FBLR a Kliniky pracovného lekárstva z objektu Krásna Hôrka do centrálneho ústavu nemocnice. Sťahovacie práce z Krásnej Hôrky budú zahájené od 22. 9. 2003
•	I. gynekologicko-pôrodnícka klinika LF UK a Fakultnej nemocnice Bratislava  bola delimitovaná do Fakultnej nemocnice s poliklinikou Bratislava-Petržalka k termínu 1. 11. 2003, súčasne boli zrušené novorodenecké postele vo FN Bratislava v plnom rozsahu
•	redukcia lôžkového fondu vo Fakultnej nemocnici s poliklinikou L. Dérera v Bratislave týkajúca sa lôžok v odbore pracovné lekárstvo, geriatria a dlhodobo chorých k 1. 10. 2003
•	delimitácia časti Oddelenia pre dlhodobo chorých z FNsP L.Dérera Bratislava do NÚTaRCH Bratislava-Podunajské Biskupice k 1. 11. 2003
•	redukcia gynekologicko-pôrodníckych lôžok a novorodeneckého oddelenia v NÚTaRCH Bratislava-Podunajské Biskupice k termínu 1. 11. 2003   

Cieľom reštrukturalizácie zdravotníckych zariadení v Bratislave je profilovanie jednotlivých nemocníc a ústavov. Najväčšou nemocnicou sa stane FNsP Ružinov, v ktorej sa sústredia všetky chirurgické disciplíny. Fakultná nemocnica Bratislava bude zameraná prevažne na interné disciplíny. FNsP sv. Cyrila a Metoda Petržalka a FNsP L. Dérera zostávajú aj po zmenách „všeobecnými nemocnicami“. Z uskutočnených zmien v NÚTaRCH Podunajské Biskupice vyplýva, že ústav bude zameraný naďalej na liečbu pľúcnych a geriatrických ochorení. 

Delimitácia oddelení a kliník z objektov  Fakultnej nemocnice Bratislava bola uskutočnená so zámerom uvoľnenia tzv. „satelitov Fakultnej nemocnice a ich následného odpredaja. Jedná sa o budovy na Zochovej, Hlbokej a Partizánskej ulici. Predajom vyššie uvedených budov sa umožní návratnosť finančných prostriedkov do zdravotníctva a dobudovanie FN Bratislava na pracovisko s vyšším štandardom služieb.

3.1 Ekonomická analýza

Náklady spojené s oddelimitovaním vybraných pracovísk z FN Mickieviczova Bratislava:

Z FN sa presúvajú vybrané kliniky, čím dôjde k uvoľneniu niektorých budov. Z výnosov z odpredaja sa bude postupne rekonštruovať objekt na Mickiewiczovej ulici.

1.	Klinika hematológie a transfúziológie sa presúva do FNsP sv. Cyrila a Metoda Petržalka,
2.	I. ortopedická klinika do FNsP Ružinov,

3.	časť Urologicko – andrologického oddelenia do NÚTaRCH Podunajské Biskupice, časť do FNsP Ružinov, časť do FNsP sv. Cyrila a Metoda, Petržalka,
4.	Klinika tuberkulózy a pľúcnych chorôb NÚTaRCH Podunajské Biskupice,
5.	1. ORL klinika do FNsP sv. Cyrila a Metoda Petržalka,
6.	Foniatrické oddelenie do FNsP sv. Cyrila a Metoda Petržalka,

Oddelenie ortopedickej protetiky sa vyčlenilo z FN Bratislava a vznikla samostatná Špecializovaná nemocnica pre ortopedickú protetiku v Bratislave.

Výnosy z odpredaja uvoľnených budov sa odhadujú nasledovne:

1.	Stavba FN Rázsochy vrátane pozemku			1 683 344 tis. Sk
2.	Budova nemocnice na Bezručovej č. 3 			   190 000 tis. Sk
3.	I. ortopedická klinika Zochova č. 10 – 12			     62 992 tis. Sk
4.	Klinika hematológie a transfúziológie, Partizánska č. 4	   112 104 tis. Sk
6.	Ortopedická klinika a Urologické oddelenie, Hlboká ul.	    180 176 tis. Sk
	Spolu:								2 228 516 tis. Sk

Prehľad nákladov súvisiacich s presťahovaním kliník a oddelení z FN Bratislava do FNsP sv. Cyrila a Metoda Petržalka:

stavebné úpravy			1 968 tis. Sk
prístrojové vybavenie			   648 tis. Sk
jednorázové prevádzkové náklady	   769 tis. Sk
odstupné				3 834 tis. Sk
Spolu:					7 219 tis. Sk

Vo FNsP Petržalka z uvedených dôvodov sa zvýšia aj mesačné náklady spojené s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, ktoré však budú hradené zdravotnými poisťovňami za poskytnuté výkony. FNsP Petržalka preberá aj dlhy delimitovaných oddelení predbežne je to vo výške 82 000 tis. Sk.

Výnos z odpredaja budovy na Jeseniovej ulici sa  odhaduje na 15 mil. Sk.

Výška nákladov súvisiacich s delimitáciou kliník do NÚTaRCH Podunajské Biskupice:

prevádzkové náklady vyvolané sťahovaním			434 tis. Sk

Investičné prostriedky na rekonštrukciu resp. dovybavenie prístrojovou technikou si NÚTaRCH Podunajské Biskupice neuplatnili.

Výška nákladov vyvolaných vo FNsP Ružinov:

Presťahovanie ortopedickej kliniky a časti urologickej kliniky z Hlbokej ul. do priestorov FNsP Ružinov si vyžiada

prevádzkové prostriedky				 5 350 tis. Sk
investičné prostriedky				20 250 tis. Sk

Delimitácia kliník z ÚPKM Bratislava a sťahovanie pracovísk z areálu na Krásnej Hôrke do FNsP L. Dérera Bratislava: 

Presťahovaním kliník a oddelení z areálu Krásnej Hôrky do monobloku FNsP akad. L. Dérera sa rozsah poskytovanej liečebno – preventívnej starostlivosti nezmení, príde len k efektívnejšiemu využívaniu posteľového fondu. Celková ročná úspora na prevádzkových nákladoch sa predpokladá vo výške cca  5 219 tis. Sk. Z odpredaja areálu Krásnej Hôrky podľa odhadu je cca 100 000 tis. Sk, ktoré môže FNsP L. Dérera použiť na modernizáciu jestvujúcej budovy a prístrojového vybavenia nemocnice.

DFNsP Bratislava: 

Odpredaj budovy na Úprkovej ulici, kde sídlila Klinika detskej psychiatrie DFNsP sa predpokladá v objeme 10 mil. Sk. Klinika detskej psychiatrie sa presahovala do budovy DFNsP na Limbovej ulici.

Rekapitulácia celkových nákladov spojených s uskutočnením transformačných krokov v Bratislave:

Prevádzkové náklady				            10 387 tis. Sk
Investičné náklady				            22 866 tis. Sk

Predpokladané výnosy z odpredaja budov a pozemkov bratislavských zdravotníckych zariadení sú odhadované na 2 354 mil. Sk.

Záver

Ambulantná zdravotná starostlivosť je v Bratislavskom kraji dostatočne zabezpečená, vo väčšine odborov predimenzovaná. 

Štruktúra posteľového fondu bratislavských zariadení je optimálna čo sa týka postelí pre pacientov s akútnym ochorením, poddimezovaná v posteľovom fonde pre chronických pacientov o 301 postelí a predimezovaná v psychiatrických posteliach, ktorých je nadbytok o 387. Dôvodom predimenzovania psychiatrických lôžok je skutočnosť, že väčšina postelí pre pacientov s psychiatrickým ochorením je sústredená v Psychiatrickej nemocnice P. Pinella v Pezinku (590 postelí) a Psychiatrickej liečebne Veľké Leváre (140 postelí). V posteľovom fonde nie sú započítane postele s celoslovenskou pôsobnosťou, a to lôžka v Slovenskom ústav srdcových chorôb, Národnom onkologickom ústave, Onkologickom ústave sv. Alžbety, Národnom ústave tuberkulózy a respiračných chorôb, Detskej fakultnej nemocnici s poliklinikou a Detskom kardiocentre SR. 

V roku 2003 (od 1. 7. 2003 do 1. 9. 2003) bolo v rámci reštrukturalizácie lôžkových zdravotníckych zariadení v Bratislavskom kraji zredukovaných 160 postelí, z toho 143 postelí pre akútnych pacientov a 17 pre psychiatrických pacientov. 

Cieľom uskutočnenej reštrukturalizácie lôžkových zariadení v Bratislavskom kraji je efektívnejšie zabezpečiť poskytovanie zdravotnej starostlivosti v Bratislave najmä z pohľadu siete zdravotníckych zariadení - využitia posteľového fondu v kraji a zlepšenie dostupnosti ústavnej starostlivosti. 

Transformácia siete lôžkových zdravotníckych zariadení v Bratislave sa v prvom kroku prejaví  zvýšením jednorázových nákladov spojených so sťahovaním jednotlivých kliník a oddelení, s úpravami a opravami priestorov ako aj so zvýšením nákladov na dovybavenie prístrojovou technikou. Z dlhodobého hľadiska prinesie transformácia v Bratislave racionálne a efektívne využitie zdrojov, lôžkového fondu a tým úsporu prevádzkových nákladov. Naviac výnosy z odpredaja uvoľnených budov sa využijú na modernizáciu a dobudovanie jestvujúcich zariadení. Predpokladané výnosy z odpredaja budov a pozemkov bratislavských zdravotníckych zariadení sú odhadované na 2 354 mil. Sk a budú využité na modernizáciu a dobudovanie jestvujúcich zariadení. Reštrukturalizácia bratislavských zdravotníckych zariadení bude mať jednoznačne pozitívny ekonomický prínos.