Informácia o zabezpečení členstva SR v Rade OSN pre ľudské práva 

Slovenská republika predložila kandidatúru na členstvo v Rade OSN pre ľudské práva (ďalej len „Rada“) na obdobie rokov 2008 - 2011 s ambíciou zohrávať pozitívnu a konštruktívnu úlohu v rozvoji a ochrane ľudských práv na globálnej úrovni. Vo voľbách v rámci 62. Valného zhromaždenia OSN dňa 21. 5. 2008 bola SR vysokým počtom 135 hlasov zvolená do Rady, ktorá má 47 členov a zasadá v Ženeve. Ako riadny člen (SR v nej mala doposiaľ len pozorovateľský štatút) sa budeme plnohodnotne zapájať do činnosti Rady vo všetkých jej formátoch, ktoré zaberajú až 30 - 40 týždňov ročne. 

Rada OSN pre ľudské práva má pevne stanovenú agendu a na začiatku každého cyklu prijíma program práce. Z pohľadu Európskej únie medzi najdôležitejšie témy patria najmä: 
-	otázka zákazu trestu smrti, svojvoľných popráv a skrátených rozsudkov smrti,
-	otázka zákazu diskriminácie z dôvodu rasy, farby pleti, náboženstva, pohlavia, jazyka, či názorov, 
-	otázka slobody prejavu a názoru,
-	otázka náboženskej znášanlivosti, 
-	otázka práv zraniteľných skupín, najmä detí a žien,  
-	otázka obhajcov ľudských práv,
-	otázka zákazu mučenia,
-	otázka vynútených zmiznutí, 
-	otázka sexuálnej orientácie z pohľadu nediskriminácie. 
Naopak, zo strany Organizácie islamskej konferencie a Africkej regionálnej skupiny je osobitne presadzovaná napr. téma (doktrína) znevažovania náboženstiev, ktorá je v rozpore s individuálnym charakterom ľudských práv. Zároveň je s presadzovaním tejto doktríny spojená snaha obmedzovať slobodu prejavu a názoru, najmä v období po zverejnení karikatúr proroka Mohameda. 

Okrem tematických otázok sa Rada postupne zaoberá situáciami v konkrétnych krajinách a územiach: 
-	mandáty vytvorené v rámci bodu 4 agendy Rady (situácie v krajinách vyžadujúce    si pozornosť Rady): Mjanmarsko a KĽDR,  
-	mandáty vytvorené v rámci bodu 10 agendy Rady (technická pomoc a budovanie kapacít): v súčasnom období pôsobia osobitní spravodajcovia pre Burundi, Kambodžu, Haiti, Libériu, okupované palestínske územia (OPT), Somálsko, Sudán.      	  
    
	Rezolúcie k tematickým otázkam iniciované EÚ sú predkladané buď priamo predsedníckou krajinou (napr. práva dieťaťa), alebo tradičným hlavným kosponzorom danej rezolúcie. Dá sa konštatovať, že všetky nosné otázky už neformálne „patria“ tradičným kosponzorom, keďže už počas činnosti bývalej Komisie pre ľudské práva bolo prijímaných ročne cca. 100 rezolúcií. 

Slovenská republika bude v rámci členstva presadzovať princíp rovnocennosti občianskych a politických práv a hospodárskych, kultúrnych a sociálnych práv, vrátane práva na rozvoj. SR sa bude musieť pridržiavať záväzkov už deklarovaných v rámci dokumentu   „dobrovoľné prísľuby a záväzky“, ktorý oficiálne predložila a distribuovala počas kampane  pred voľbami. Plnenie týchto záväzkov býva pozorne monitorované zo strany ostatných členských krajín Rady i mimovládneho sektora. 

Zo záväzkov uvedených v tomto dokumente bude Slovenská republika klásť dôraz najmä na  nasledujúce oblasti: 

•	aktívne sa zúčastňovať na činnosti a rokovaniach Rady a podporovať rozvoj všestranného dodržiavania všetkých ľudských práv a základných slobôd pre všetkých;

•	rozvíjať duch dialógu a spolupráce medzi členskými krajinami Rady s cieľom dosiahnuť reálny pokrok pri ochrane ľudských práv v praxi;

•	prispieť ku konsolidácii nových mechanizmov Rady, vrátane systému osobitných procedúr, mechanizmu podávania sťažností a Poradného výboru;

•	udržiavať najvyššie ľudskoprávne štandardy a plne spolupracovať s Radou a jej orgánmi,  potvrdzujúc aj platnosť otvoreného pozvania pre držiteľov mandátov osobitných procedúr;

•	spolupracovať s Úradom Vysokej komisárky OSN pre ľudské práva a následne po získaní členstva v Rade poskytnúť pravidelný finančný príspevok na podporu jeho činnosti;  

•	rozvíjať spoluprácu medzi vládnym sektorom a občianskou spoločnosťou, využívajúc pritom zapájanie mimovládnych organizácií do aktivít Rady;  

•	zasadzovať sa za univerzálnu ratifikáciu ľudskoprávnych dohovorov OSN a aktívne povzbudzovať tretie štáty, aby sa stali ich zmluvnou stranou v prípade, že tak ešte neurobili.

Počas riadnych a osobitných zasadnutí Rady bude SR mať možnosť vystupovať k rôznym témam podpory a ochrany ľudských práv. V rámci plenárnych schôdzí sa konajú interaktívne dialógy s predstaviteľmi osobitných procedúr Rady, ktorých je v súčasnosti 54. Členské krajiny prednášajú aj príspevky k správam Vysokého komisára OSN pre ľudské práva. 
      
 	SR sa bude zúčastňovať na príprave a hlasovaní o všetkých rezolúciách prijímaných Radou. Ako príklad možno uviesť, že na 7. zasadnutí Rady (marec 2008) bolo schválených  celkovo až 36 tematických a regionálnych (tzv. „country-specific“) rezolúcií. Ku každej rezolúcii sa v zmysle Rokovacieho poriadku koná viac kôl neformálnych konzultácií, kde sa detailne rozoberá text rezolúcií a členské krajiny môžu presadzovať svoje iniciatívne návrhy. 
             
Z pohľadu SR bude v rámci členstva v Rade prioritou presadzovanie návrhov EÚ, ktorá koordinuje otázky ľudských práv v rámci SZBP. Z tohto vyplýva časté unisono hlasovanie ČK EÚ za alebo proti prijímaným rezolúciám. EÚ často koordinuje pozície i pri kosponzorovaní návrhov rezolúcií. EÚ má v Rade len 7 členov, pričom tento počet sa nezmení ani v novom cykle, v ktorom budú v Rade okrem SR zastúpené Nemecko, Veľká Británia, Francúzsko, Taliansko, Holandsko a Slovinsko. 

	   V Ženeve prebieha intenzívna koordinácia členských krajín EÚ, a to nielen počas riadnych zasadnutí Rady (vtedy aj viackrát denne na úrovni „ľudskoprávnych“ diplomatov, resp. vedúcich stálych misií), ale aj v období medzi riadnymi zasadnutiami. Vzhľadom na počet prijímaných rezolúcií sa niekedy uplatňuje prax tzv. klastrov - t.j. rozdelenie agendy Rady podľa 2-3 okruhov - v takom prípade prebiehajú koordinačné schôdzky EÚ aj paralelne a každý diplomat sleduje len určitú časť problematiky. Rozšírený je aj tzv. „burdensharing“, t.j. členské krajiny majú na starosti komunikáciu s konkrétnymi krajinami, resp. koordinujú pozíciu EÚ vo vzťahu k určitým rezolúciám. SR napr. vykonáva funkciu styčnej krajiny pre štáty Stabilizačného a asociačného procesu (SAP) a pre Turecko ako  kandidátsku krajinu EÚ. Zároveň je SR v rámci EÚ gestorom pre otázku ľudských práv v Kambodži, ako aj pre mandát osobitného predstaviteľa GT OSN pre Kambodžu.   
	
Úvodný rok členstva bude mimoriadne náročný vzhľadom na už prisľúbenú výpomoc pri výkone predsedníctva Českej republiky v Európskej únii v rámci ľudskoprávnej agendy v Ženeve. 

SR sa bude musieť dôkladne pripraviť na prezentáciu v rámci tzv. univerzálneho periodického hodnotenia (universal periodic review -  UPR).  UPR je novou črtou činnosti Rady v porovnaní s jej predchodkyňou - Komisiou pre ľudské práva a postupne ním prejdú všetky členské štáty OSN. Na SR pri hodnotení v rámci UPR príde rad už na jar 2009 (apríl-máj). V tejto súvislosti  bude potrebné starostlivo pripraviť prezentáciu SR, ktorá bude zahrnovať vypracovanie situačnej správy o stave ĽP v SR, ako aj vytvorenie odborného tímu ľudí, ktorí ju budú v Ženeve prezentovať a v rámci interaktívneho dialógu odpovedať na  otázky a odporúčania od iných štátov. 

Každá krajina Rady je zároveň automaticky členom Pracovnej skupiny UPR s identickým počtom 47 členov. Každoročne sa hodnotí 48 ČK OSN na 3 dvojtýždňových zasadnutiach Pracovnej skupiny UPR. Predpokladá sa aj aktívne vstupovane členov Rady do procesu - t.j. kladenie otázok a formulácia  konkrétnych odporúčaní k jednotlivým krajinám. V rámci UPR sa ku každej krajine vytvárajú tzv. „spravodajské“ trojky zložené z 3 ČK Rady, ktoré sa podieľajú na vypracovaní záverečnej správy Pracovnej skupiny k danej krajine. SR bude funkciu spravodajcu vykonávať minimálne 1x v rámci každého zasadnutia Pracovnej skupiny, teda až 3x ročne. 

Z uvedených dôvodov by si Slovenská republika nemala v prvom roku pôsobenia v Rade klásť príliš ambiciózne vlastné priority (či už tematické alebo regionálne). Vhodnejšie bude prehodnotiť angažovanosť pri presadzovaní niektorých národných alebo európskych tém  ku koncu prvého roka nášho členstva. V tomto období  SR posúdi i otázku prevzatia autorstva niektorej z „voľných“ tradičných rezolúcií v oblasti ľudských práv, ako aj možnosť autorstva rezolúcie k niektorej z nových tém vo sfére ľudských práv. 

V tejto súvislosti bude potrebné dôkladne uvážiť politickú výhodnosť určitých tém vo vzťahu k národným zahranično-politickým záujmom a prípadne i ekonomickým záujmom.  

	SR má reálne šancu byť nositeľom konkrétnej témy (rezolúcie) v prípade, že príde s novým prvkom absentujúcim v súčasnej sieti ochrany ľudských práv, respektíve v prípade ochoty tradičného kosponzora postúpiť daný projekt. Jednou z priorít SR v Rade môže byť logicky rómska otázka, ktorá má však skôr regionálny, a nie globálny rozmer. Rada doteraz spravidla neprijímala rezolúcie k jednotlivým menšinám, či etnikám. V prípade rómskej problematiky by však vhodnou formou prezentácie mohlo byť zorganizovanie sprievodného podujatia (side event) počas niektorého zo zasadnutí Rady. Podobné sprievodné podujatia bývajú často spoluorganizované viacerými štátmi, prípadne i v spolupráci s relevantnými MVO.       

Osobitnú pozornosť bude potrebné venovať problematike Stredného a Blízkeho Východu. Otázka ľudských práv v Palestíne a na ďalších okupovaných arabských územiach je osobitným bodom agendy Rady (bod 7). Práve v týchto otázkach sa najťažšie hľadá spoločná pozícia EÚ, pričom primárne sú oslovované (napr. pri tour de table) práve tie členské krajiny EÚ, ktoré sú zároveň členmi Rady. 

Ako člen Rady sa SR bude môcť uchádzať o zaradenie do niektorého z jej hlavných orgánov, ktoré zahŕňajú:  

Byro - skladá sa z predsedu Rady (momentálne vv. Rumunska) a 4 podpredsedov, z ktorých jeden zároveň vykonáva funkciu spravodajcu. Pre cyklus 2008 - 2009 je za východoeurópsku regionálnu skupinu „endorsovaná“ kandidatúra Azerbajdžanu, pre cyklus 2009 - 2010 je notifikovaná kandidatúra Slovinska. SR sa bude uchádzať o post podpredsedu Rady v rokoch 2010 - 2011. 

Konzultačná skupina - ide o prestížnu skupinu zloženú z 5 veľvyslancov - stálych predstaviteľov v Ženeve (1 stály predstaviteľ z každej regionálnej skupiny). V prípade Konzultačnej skupiny je však potrebné podotknúť, že členstvo v nej je otvorené pre všetky členské štáty OSN, teda nielen členov Rady. 

Pracovná skupina pre situácie (mechanizmus pre podávanie sťažností voči členským štátom OSN) - má obdobne 5 členov. Pôsobiť v nej môžu len členovia Rady. Z veľkej časti ide o dôvernú procedúru a s jej výsledkami sú oboznamovaní výhradne členovia Rady. Pri tradičnom rozdelení hlasov v tomto orgáne (Afrika a Ázia verzus západné a latinsko-americké štáty) je práve člen z východoeurópskej skupiny často jazýčkom na váhach. SR predloží kandidatúru do tejto pracovnej skupiny pri prvej vhodnej príležitosti.   

SR sa bude musieť sústrediť i na ďalšie ľudskoprávne zasadnutia pravidelne sa konajúce v Ženeve. Momentálne prebieha intenzívna príprava Durbanskej hodnotiacej konferencie (rasizmus), ktorá sa má konať v Ženeve v dňoch 20. - 24. apríla 2009. V Ženeve sídlia i všetky zmluvné orgány v oblasti podpory a ochrany ľudských práv, ktoré posudzujú periodické implementačné správy zmluvných strán. Z pohľadu SR sa najbližšie uskutoční v máji 2009 prezentácia druhej periodickej správy k Dohovoru OSN proti mučeniu.  

Ministerstvo zahraničných vecí bude v priebehu nášho členstva pozorne sledovať situáciu v iných členských štátoch OSN, napr. pre účely aktívneho pôsobenia v UPR, pričom na uvedené účely bude vhodne využívať získané skúsenosti z pôsobenia v Bezpečnostnej rade OSN.  

Vzhľadom na prierezový charakter problematiky ľudských práv má MZV SR záujem využívať odborný potenciál iných vecne príslušných rezortov, okrem iného Úradu vlády SR, Slovenského národného strediska pre ľudské práva, Úradu verejného ochrancu práv a ďalších. Zároveň sa budeme usilovať o rozvoj kontaktov s mimovládnym sektorom nielen na území SR, ale aj s renomovanými mimovládnymi organizáciami pôsobiacimi v Ženeve.  

Členstvo SR v Rade neprinesie výraznejšie finančné implikácie (odhliadnuc od nákladov spojených s posilnením Stálej misie SR pri OSN v Ženeve o 1 diplomata v období nášho členstva). 

Neoddeliteľnou súčasťou členstva by však malo byť pokračovanie v poskytovaní  dobrovoľného príspevku na činnosť Úradu Vysokého komisára OSN pre ľudské práva, ktorý SR začala uhrádzať v roku 2008. Zo symbolickej výšky tohtoročného príspevku (10 000 CHF) by bolo vhodné v ďalších rokoch postupne zvyšovať príspevok až na úroveň, na ktorej prispievajú iné porovnateľné krajiny - napríklad Slovinsko dalo na ten istý účel minulý rok 50 000 USD, Poľsko 100 000 USD, MR 42 000 USD, Lotyšsko 30 000 USD, ČR 17 000 USD atď. (pozn. vláda SR v zmysle svojho uznesenia č. 254/2008 z 23. 4. 2008 poverila ministra zahraničných vecí úlohou nárokovať si v nasledujúcich rokoch uvedenú položku pri zostavovaní návrhu rozpočtu verejnej správy na príslušné trojročné obdobie a zabezpečiť úhradu dobrovoľného príspevku z rozpočtovej kapitoly MZV SR).   

	Minister zahraničných vecí a členovia vedenia MZV SR sa budú zúčastňovať na vybraných podujatiach Rady OSN pre ľudské práva na najvyššej úrovni. Takým sú napríklad zasadnutia tzv. segmentu na vysokej úrovni, ktorý sa koná každoročne počas marcového zasadnutia Rady. Rovnako bude potrebné určiť vedúceho delegácie SR na prezentáciu v rámci UPR v roku 2009. Členské štáty bývajú spravidla zastúpené na vysokej politickej úrovni.